Title: Kehitysvammaisten osallisuus
Course: AO_Työntekijänä kehitysvammatyössä > Section: Osallisuuden ja vuorovaikutuksen tukeminen kehitysvammatyössä 2 osp

Kehitysvammaisten osallisuus

Kokemus osallisuudesta lisää hyvinvointia, turvallisuutta, uskoa tulevaisuuteen ja omiin mahdollisuuksiin. Osallisuuden tavoitteena on vähentää eriarvoisuutta, köyhyyttä, syrjäytymistä ja syrjintää.

Osallisuuteen liittyy

•       Tunne, joka syntyy, kun on osallisena jotakin yhteisöä​

•       Arvostus, tasavertaisuus, luottamus​

•       Aktiivisuus

Osallisuus voidaan jakaa:

  1. Osallisuus omassa elämässä
Mahdollisuus elää omannäköistä elämää. Henkilöllä on mahdollisuus määritellä, mihin toimintaan tai palveluun osallistuu.

  2. Osallisuus yhteisöissä ja vaikuttamisen prosesseissa
Mahdollisuus kuulua itselle tärkeisiin ryhmiin ja yhteisöihin sekä vaikuttaa itselleen tärkeisiin asioihin ja mahdollisuus saada tukea vaikuttamiseen.

  3. Osallisuus yhteisestä hyvästä
Mahdollisuus yhdessä tekemiseen, kuten mahdollisuus päästä nauttimaan yhteisestä hyvästä ja osallistua yhteisen hyvän tuottamiseen ja jakamiseen. Yhteinen hyvä on toimintaa ja arvoja, josta seuraa arvostusta, kiitosta ja yhteyksiä muihin ihmisiin.

- Vammaisilla henkilöillä on oikeus osallistua yhteiskuntaan ja heitä koskevaan päätöksen tekoon.
- Vammaisalan työntekijöiden tehtävänä on tukea vammaisen henkilön osallisuutta.

Osallisuus, osallistuminen ja osallistaminen tarkoittavat eri asioita

Osallisuus

Osallisuus edellyttää sitä, että ihmisellä on

- käytössään riittävät aineelliset resurssit, jotta hän on omaa elämäänsä koskevassa päätöksenteossa toimijana ja
- että hänellä on sosiaalisesti merkityksellisiä ja tärkeitä suhteita,
- jäsenyyttä erilaisissa ryhmissä.

Osallisuus tarkoittaa jonkin yhteisön jäsenenä olemista ja toimimista niin, että syntyy kokemus yhteisöön kuulumisesta. Osallisuus toteutuu yksilön ja yhteisön välisessä vuorovaikutuksessa.

Osallistuminen

Osallistumisen käsitettä käytetään yleisesti kansalaisten demokraattista roolia koskevassa keskustelussa. Se voidaan jakaa kolmeen ulottuvuuteen:

- Sosiaalinen ulottuvuus: osallistuminen on mahdollista vain silloin, kun mukana on useita ihmisiä.
- Toiminnallisuus: osallistuminen on lähtökohtaisesti aktiivista toimintaa.
- Kansalaisosallistuminen: mahdollisuus hoitaa yhteisiä asioita osallistumalla.

Osallistuminen liittyy osallisuutta konkreettisemmin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin itseään ja lähipiiriään koskevassa päätöksenteossa. Osallistuminen ja osallisuus liittyvät kiinteästi toisiinsa. Johonkin kuulumisen tunne muodostaa perustan osallistumiselle.

Osallistaminen

Osallistamiseen liittyy ajatus kansalaisesta passiivisena toimijana, jota kehotetaan tai vaaditaan osallistumaan yhteiskunnallisiin toimintoihin. Kun henkilöitä osallistetaan, osallistumisen tarve on usein syntynyt muualla kuin osallistujien mielessä.

Osallistaminen saattaa johtaa parhaimmillaan osallistumiseen ja osallisuuteen.

Lähteet:

Niskanen T & Kari O. 2018. Kasvun ja osallisuuden edistäminen (1.-3.painos). Sanoma Pro Oy, Helsinki.

THL.2021. Vammaisten palvelujen käsikirja. https://thl.fi/fi/web/vammaispalvelujen-kasikirja