Title: Oppijalähtöisyys synkronisissa tilanteissa
Course: Digivisio kurssipohjan DEMO-versio > Section: Oppijan aktivointi

Oppijalähtöisyys synkronisissa tilanteissa

Verkkokursseillakin on usein synkronisia oppimistilanteita, eli oppijat ovat joko opettajan kanssa tai keskenään "samassa paikassa" samaan aikaan esimerkiksi Teamsin tai Zoomin avulla. Näitä kutsutaan usein "verkkoluennoiksi", mutta usein muut opetusmenetelmät kuin luennointi ovat tehokkaampia, tai ainakin luennointiin on yhdistettävä muutakin toimintaa.

Opettajan vetämä oppimistilanne

Videotyökalujen avulla on helppo jakaa tietoa, näyttää PowerPoint -slideja ja niin edelleen. Oppijoille tulee myös aivan liian helposti tunne, että riittää että he ovat "paikalla", kirjautuneena sisään, ja samalla he kuitenkin tekevät jotain aivan muuta: opettaja harvoin näkee oppijat verkko-oppimistilanteen aikana. Oppijoiden kameroiden käytöstä on yleensä oppilaitoskohtaisia linjauksia, mutta siihen ei oikein voi pakottaakaan.

Oppiijoita on siis aktivoitava, oikeastaan koko ajan. Samalla voi hieman tunnustella ollaanko paikalla oikeasti ollenkaan.

Esimerkkejä keinoista aktivoida oppijoita synkronisissa verkko-oppimistilanteissa:

- heti oppimistilanteen aluksi, kysytään joku "jäänmurtaja"-kysymys, johon kaikkien odotetaan vastaavan, joko mikrofonin tai chatin kautta. Esimerkiksi: Mitä söit tänään aamiaiseksi? Mikä on suosikkielokuvasi ja miksi? Minkä taidon haluaisit oppia? Missä olet erityisen hyvä? Jne. Näitä kannattaa kerätä ihan tiedostoon valmiiksi, ettei opettajan tarvitse miettiä niitä joka kerta erikseen.
- huoneisiin jako, ja annetun tehtävän yhdessä työstäminen. Myös tehtävän purku esimerkiksi Flingaa tai Padletia apuna käyttäen. Oppijoille on annettava tällaisiin tehtäviin tarpeeksi aikaa! Etenkin jos kyse on oppijoista, jotka eivät tunne toisiaan etukäteen, menee tutustumiseenkin aikaa. Viidessä minuutissa ei juuri ehdi mitään saada aikaiseksi, eli aikaa todellakin on oltava enemmän. Opettaja voi myös vierailla huoneissa työskentelyn aikana, ja varmistaa että töitä oikeasti tehdään: tämä toki vaihtelee kovasti oppijaryhmittäin.
- etukäteen materiaaliin tutustuminen, ja sen pohjalta käytävä keskustelu, joko pienemmissä huoneissa tai koko porukalla. Tässäkin kannattaa käyttää jotain tehtävän purkua. Flipped classroom -menetelmä on hyvä, mutta vaatii sen että oppijat myös ehdottomasti tutustuvat materiaaleihin ennen yhteiseen verkkosessioon tulemista.
- oppijat työstävät ryhmissä aihetta ja esittelevät sen muille.
- erilaisten kyselyiden hyödyntäminen. Zoomissa on oma "poll"-toiminto, tai voi käyttää jotain ulkopuolista työkalua kuten Kahootia tai Socrativea. Tässä pitää huomioida toki kunkin korkeakoulun tietoturvalinjaukset - kaikki työkalut eivät ole sallittuja kaikissa korkeakouluissa.
- kysymysten esittäminen oppimistilanteen aikana. Vastauksia joko mikrofonilla tai chatissa - verkko-oppimistilanteissa on todella tärkeää seurata chatia koko ajan, sillä sen kautta tulee usein paljon kysymyksiä ja se mahdollistaa hieman hiljaisempienkin oppijoiden osallistamisen.
- retoristen kysymysten esittäminen oppimistilanteen aikana. "Miettikää onko tullut vastaan tällaista tilannetta..."
- oppijoiden pyytäminen reagoimaan Teamsin/Zoomin reaktio-painikkeiden avulla, tai laittamaan chatiin mielestään tilanteeseen sopiva emoji/gif. Tällä voi varmistella sitä, että ainakin joku jossain on vielä kuulolla.

Ideaalitilanteessa synkronisessa verkkotilanteessa paikalla olisi useampi kuin yksi opettaja. Näin he voivat keskittyä eri alueisiin, esimerkiksi yksi seuraa chattia ja vastailee siellä, tai toinen voi olla "päähuoneessa" vastailemassa kysymyksiin toisen kierrellessä oppijoiden ryhmähuoneissa. Käytännössä tällainen tiimiopettajuus on valitettavan harvinaista, mutta kannattaa miettiä myös sitä vaihtoehtoa.

Verkkotapaamisiin osallistuminen väsyttää, ja termi “Zoom fatigue” tuli monille tutuksi vuoden 2021 aikana. Tauotus onkin vielä tärkeämpää kuin luokkaopetuksessa. Monissa ohjeissa mainitaan, että taukoja olisi hyvä pitää 30 minuutin välein, mutta viimeistään tunnin kohdalla tauko on välttämätön. Taukojen olisi myös syytä olla tarpeeksi pitkiä: 4 tunnin opetussessiolle ei riitä yksi 5 minuutin tauko, vaan osallistujilla pitää olla aikaa nousta kunnolla tuolistaan ja vaikkapa hakea kahvia.

Luentojen nauhoittaminen

Joskus verkkoluennon nauhoittaminen voi olla tarpeen ja hyödyllistäkin. Siinä pitää kuitenkin huomioida sekä saavutettavuus että mahdollisten paikallaolijoiden yksityisyydensuoja.

Saavutettavuus-näkökulma on huomioitava sekä (mahdollisesti) käytetyissä PowerPoint -slideissä että myös videon tekstityksessä. Moodlessa monilla käytössä oleva Panopto-työkalu on varsin hyvä valmistekstittäjä, mutta senkin tekemä tekstitys on erikseen vielä tarkastettava. Mahdollisten kalvojen fontin on oltava tarpeeksi iso, ja on toki hyvä laittaa kalvot vielä erikseen jakoon esimerkiksi saavutettavassa PDF-muodossa.

Jos opettaja nauhoittaa luennon ilman että paikalla on osallistujia, ei tietenkään tarvitse murehtia yksityisyydensuojasta. Jos kuitenkin paikalla on oppijoita, on heille kerrottava etukäteen siitä että luento nauhoitetaan ja heillä on oikeus olla näkymättä luennolla. Tämä saattaa nostaa oppijoiden kynnystä kysyä esimerkiksi kysymyksiä.

Luentovideoiden sijaan kannattaa harkita lyhyiden, 2-3 minuutin mittaisten videoiden käyttöä. Niitä tunnutaan katsovan paljon enemmän, ja ne aktivoivat oppijoita hyvin. Lyhyeen videoon pitää myös tiivistää olennainen, ja oppijan on helpompi huomata mikä on todella tärkeää. Esimerkiksi: näin käytät tätä matemaattista kaavaa/tällainen on hyvä pitch/näin muodostat ruotsissa verbin perfektimuodon.
Kokemus on osoittanut, että luentojen nauhoittaminen ei aina ole välttämättä vaivansa arvoista. Vaikka oppijat sanovat katsovansa nauhoitteen luennolle tulemisen sijaan, on se kuitenkin harmillisen harvinaista: lähes kaikissa työkaluissa on mahdollista nähdä montako kertaa kutakin videota on katsottu, ja jos videoilla on 1-2 katsomiskertaa, on varmaa että koko ryhmä ei ole materiaaleihin tutustunut. Siksipä kannattaa miettiä pitäisikö mieluummin pitää aktivoivia opetustuokioita, joita ei nauhoiteta: oppijan aktivointi "tunnilla" johtaa yleensä kaikin puolin parempiin oppimistuloksiin ja opettajankin työaikaa säästyy.