Title: Universal Design for Learning
Course: Digivisio kurssipohjan DEMO-versio > Section: Saavutettavuus

Helpoin tapa saada oppimateriaaleista saavutettavia on tehdä niistä saavutettavia jo luontivaiheessa. Materiaaleja luotaessa kannattaa lähteä esimerkiksi Universal Design for Learning (UDL) -periaatteesta:

UDL-malli koostuu kolmesta pääperiaatteesta:

1. Monimuotoiset tiedon esitystavat (eng. Representation)
2. Monenlaiset toiminta- ja ilmaisutavat (Action & Expression)
3. Oppimiseen sitouttaminen (Engagement)

Monimuotoiset tiedon esitystavat

Korkeakoulussa tietoa esitetään usein tekstimuodossa, mikä voi olla haasteellista monille oppijoille, hyvin erilaisistakin syistä. Tekstin lisäksi pitäisikin tarjota myös muita muotoja tiedon esittämiseen, esimerkiksi kuvia, videoita, äänitiedostoja ja niin edelleen. Yleisesti ottaen, samasta aiheesta olisi hyvä olla useampi eri esitystapa. Suhteellisen helppoja tapoja tehdä esimerkiksi pidemmästä tekstistä saavutettava on varmistaa, että se toimii myös ruudunlukijalla, eli oppija voi halutessaan kuunnella tekstin (opettajan ei tarvitse itse siis lukea sitä ääneen). Videot pitäisi tekstittää tai niistä pitäisi tarjota oppijalle käsikirjoitus luettavaksi. Suljetuissa oppimisympäristöissä vain tietylle oppijaryhmälle lyhyen aikaa saatavilla (1 vuosi) olevia videoita ei tarvitse tekstittää, mutta jos videoita on tarkoitus käyttää useamman vuoden ajan, kannattaa tekstitys tehdä jo videon luontivaiheessa. Lisätietoja esimerkiksi Saavutettavasti-verkkosivustolta.

Tietoa kannattaa myös, mahdollisuuksien mukaan, aktiivisesti yhdistää oppijan jo osaamaan esimerkiksi reflektiotehtävien avulla, sekä kannustaa opiskelijoita jakamaan osaamistaan muiden kanssa.

Monenlaiset toiminta- ja ilmaisutavat

Myös vastausten vastaanottamisessa olisi hyvä olla useita eri toimintatapoja. Essee on perinteinen muoto osoittaa osaamisensa, mutta sen merkitys on vähentynyt radikaalisti viime vuosina mm.tekoälyn tulon myötä. Mitä useampia erilaisia mahdollisuuksia oppijalla on osoittaa osaamisensa arvioijalle, sen parempi - mutta tässä pitää toki myös muistaa opettajan ajankäyttö!

Esseen sijaan/lisäksi oppija voisi osoittaa osaamisensa vaikkapa tekemällä podcastin, videoluennon, ryhmätehtävän, posterin (myös digitaalisen), opetustuokion muille kurssilaisille, käsikirjan jne. Myös opettajan antaman palautteen tapoja olisi hyvä vaihdella: kirjoitetun palautteen lisäksi/sijaan myös vaikkapa video/äänipalaute olisi hyväksi erityisesti niille oppijoille, joille kirjoitetun tekstin lukeminen on vaikeaa. Tämä voi olla pahimmillaan hieman työlästä, mutta esimerkiksi koko ryhmälle videopalautteen antaminen tekstimuotoisen sijaan olisi hyvää vaihtelua.

Oppimiseen sitouttaminen

Oppijat tunnetusti oppivat paremmin kun he ovat sitoutuneita oppimiseen. Heille onkin tärkeää tehdä hyvin selväksi miksi jotain tiettyä asiaa pitää opiskella ja harjoitella. Miten opetettu asia liittyy oppijan opiskelemaan alaan tai tulevaan työelämään? Oppijalle on myös hyvä antaa vaihtoehtoja, mahdollisuuksien mukaan, tietenkin. Kun oppimistavoitteet ovat selvästi oppijoiden tiedossa, on heillä varmasti monia erilaisia tapoja päästä niihin. Onko tässä valinnanvaraa? Myös jatkuvaan reflektointiin kannattaa kannustaa, jotta oppija osaa yhdistää oppimansa jo osaamaansa, ja reflektion jakaminen toisten kanssa on hyödyllistä. Vaikka monet oppijat nutisevat ryhmätöistä, on ryhmässä kuitenkin yleensä myös voimavaroja ja ryhmässä työskentely on monien, ellei lähes kaikkien, oppijoiden tulevaa työelämää.

Universal design for learning