Title: Vad man bör tänka på innan man publicerar en studie - lärarens checklista
Course: Digivisio - DEMO kursmall > Section: Planering av lärande utifrån den lärandes perspektiv

Baserad till stor del på Laureas riktlinjer (Mattila, Marstio, Husman och Punnonen).

I både lärarens och den lärandes ögon skiljer sig lärande online mycket från lärande ansikte mot ansikte. Vid e-lärande blir de lärande lätt ensamma eller ensamma om att slutföra kursen och det är verkligen viktigt att kursen börjar från början med ”rätt fot” - rätt ton. I närundervisning är det lättare för läraren att rätta till små stavfel och andra misstag. I onlinestudier kan det som den lärande ser vara mycket definitivt och fel samt som eventuella missförstånd kan vara svåra att rätta till i efterhand. Det finns många saker som en lärare kan göra för att säkerställa en framgångsrik lärandeupplevelse genom att ta hand om dem i förväg. Och inte bara resultatet, utan också att den lärandes resa genom perioden är trevlig och avslappnad.

I denna checklista för lärare fokuserar vi på fem olika kategorier som kan beaktas oavsett lärmiljö.

Få rätt på inställningarna

Felaktiga inställningar kan påverka den lärandes ”användarupplevelse” på oförglömliga sätt. Snabb tillgång till relevant material, uppgifter och aktiviteter är nyckeln till framgångsrika studier. Korrekt inställda inställningar förhindrar förvirring kring kraven - att känna till rätt inlämningsdatum, vara förberedd för tidskritiska uppgifter, kommunikation, korrekt betygsberäkning, logisk progression, samarbete och bättre skydd av den lärandes integritet. Det finns också lärande som på grund av dyslexi behöver särskild uppmärksamhet, t.ex. vid testtillfällen.

Kontrollera särskilt:

- Kursdatum (öppettider, start- och slutdatum) och vem som måste ha tillgång till lärmiljön
- Åtkomst till material
- Begränsningar i framstegen
- Inställningar för bedömning
- Är den förväntade/beräknade tiden för att slutföra uppgifterna trovärdig? Det kan vara en bra idé att använda en resursräknare för att få en bättre känsla för den förväntade slutförandetiden - den tid som läggs på uppgiften.

Få rätt på de kritiska uppgifterna

För att säkerställa att den lärandes deltagande, engagemang och aktiviteter löper smidigt, måste man se till att viktiga uppgifter, såsom ytterligare information, problemlösning och känslomässigt stöd, är lättillgängliga för den lärande. Trots all vägledning kan det ha uppstått luckor som den lärande behöver mer information för att åtgärda – ett tekniskt problem kan hindra användningen av den bokade tiden för studier, eller ett personligt problem kan stå i vägen för lärandet.

Kontrollera särskilt:

- Lärarnas kontaktuppgifter och tillgänglighet
  - Genom vilken kanal (e-post, telefon, ...) och när kan du ta kontakt
- Riktlinjer för bedömning
  - Tidsschema
  - Utformning av den övergripande bedömningen
  - Uppgifts- och/eller uppgiftsgruppsspecifika prioriteringar
- Lösning av problemsituationer
  - Stödkanaler och procedurer för identifierade problem (t.ex. tekniska problem, programvara/applikationer, utrustning, anslutningar osv.)

Genomgång av de mest krävande uppgifterna – kamratrespons och gruppuppgifter

Det är särskilt viktigt att identifiera aktiviteter som ska bedömas på kursen och som omfattar flera steg och strikt tidsplanering - särskilt ur den lärandes synvinkel. Ofta är sådana aktiviteter grupp- och kamratbedömningsuppgifter, och särskilt gruppuppgifter som inkluderar kamratbedömning. Möjliga problemområden och flaskhalsar är otillräckliga tidsresurser för deluppgifter, sena och otydliga gruppbildningar och bedömningsdetaljer.

Tillräckligt med tid bör reserveras för gruppuppgifter - för gruppbildning, uppfattning och genomförande av uppgiften, samarbete, slutföring osv. Gruppuppgiftens ”randvillkor” ska vara tydliga - om det är tillåtet att byta från en grupp till en annan, hur det går till och var samarbete kan ske. Att den lärande byter från en grupp till en annan kan, beroende på systemen, orsaka problem i bedömningen och till exempel gruppens arbetsplattform kan komma i konflikt.

I en kamratbedömningsprocess är vanliga problemområden misslyckad timing, otillräckliga instruktioner för själva kamratbedömningen och även obalanser i bedömningsfokus mellan uppgiftsinlämning och kamratbedömning. Om kamratbedömning används för kamratbedömning mellan grupper, är det en god idé att avsätta tillräckligt med tid för uppgiften. Vuxenlärande kan till exempel tycka att det är svårt att hitta gemensam tid för uppgiften.

Kontrollera särskilt:

- Gruppbildningen har tagits om hand och ”låsts in” i god tid
- Uppgiftens framsteg (timing) och förväntningarna/kraven på den lärande har tydligt övervägts och instruerats
- Användar- och åtkomsträttigheter
- Tydlighet i bedömning

Att säkerställa lärandevyn och funktionaliteten ur den lärandes synvinkel

E-lärmiljöer är komplexa enheter och det är lätt för en lärare att till exempel glömma att definiera en enkel inställning som kan ha en avgörande inverkan på den lärandes lärandeupplevelse. På samma sätt har logiken och tydligheten i navigering och progression en stor inverkan på hur den lärande uppfattar miljöns meningsfullhet. Och glöm inte vikten av visuella element - när du går igenom kursen som en lärande, får du en bra uppfattning om hur meningsfullt och varierat innehållet är. Om innehållet verkar tråkigt för läraren, är det osannolikt att den lärande kommer att värdera innehållet högre - sista chansen att göra justeringar. För det andra kan det vara bra att fundera över vad som är synligt för de lärande - om de genast kommer åt uppgifterna eller om de måste gå igenom materialet logiskt, en efter en, innan de slutför uppgiften för att säkerställa att de har fått med sig den viktigaste informationen. Om den lärande går direkt till uppgiften, kan det hända att hen inte känner till den väsentliga informationen.

Kontrollera särskilt:

- Tillgänglighetsrelaterade saker
  - Informativa och funktionella länkar både inom och utanför lärmiljön
  - Informativa tabeller och rubriker (t.ex. rubrikceller som definierats med tanke på hjälpmedel)
  - Lärandemiljöns egna stilar har använts
  - Materialens läsbarhet och meningsfullhet
  - Alt-texter för bilder och bildernas ändamålsenlighet
  - Videoundertexter (och inga långa talande huvuden)
  - Mer om detta i avsnittet Tillgänglighet
- Logiken i den lärandes navigeringsvy och behov av navigeringsalternativ
  - Elementen i lärmiljön är logiskt namngivna (t.ex. sid- och uppgiftsnamn samt numrering)
- Länkar till eventuella onlinemöten (Teams, Zoom, osv.)
- Är kursens utseende och genomförande i linje med organisationens krav?

Allt är färdigt - välkommen

Ett välkomstmeddelande hjälper bland annat till att förebygga problem och förvirring kring kursstarten. Traditionella lärandefrågor inkluderar bl. a. när man kommer åt kursen, var lärarens kontaktuppgifter och länkarna till Teams-sessioner finns osv. Mycket enkla frågor, vars svar säkert kan hittas i lärmiljön, men ändå, av en eller annan anledning, anses det viktigt att få svar på dessa brännande frågor redan innan kursen börjar.

Förslag på välkomstmeddelandet::

- "Inbjudande" rubrik på meddelandet - visar tydligt vad som ska ske
- Vem du är och varför du närmar dig de lärande (var inte för allvarlig - din egen personlighet kan komma fram)
- När kursen startar officiellt, när de lärande får tillgång till kursmiljön och på vilken länk
- Kortfattad beskrivning av kursens väsentliga innehåll och fördelar för de lärande
- Kursgenomförande
  - Om kursen är helt virtuell, möten på campus
  - Viktiga timing-relaterade saker - t.ex. Teams sessionstider, om de redan är kända och konstanter
- Några svar på vanliga frågor - om något du kommer att tänka på, vad som i grunden kan påverka framgången med kursstarten.
  - Nödvändig teknik, applikationer (om den lärande endast har en "arbetsapparat", har den tillgång till alla kursresurser, miljöer osv.
- Vill du ha en bekräftelse på deltagande i kursen - särskilt om det finns en begränsning av antalet deltagare och det finns tillräckligt många personer som är intresserade av kursen.

- Källa: Mattila, Marstio, Husman och Punnonen (2024), Verkkojakso lentoon – opettajan tehtävät ennen opinnon alkua, Laurea Journal.