Title: Lärandecentrering i synkrona situationer
Course: Digivisio - DEMO kursmall > Section: Aktivering av lärande på onlinekursen

Onlinekurser har också ofta synkrona lärandesituationer, det vill säga att de lärande antingen är med läraren eller med varandra "på samma plats" samtidigt, till exempel via Teams eller Zoom. Dessa kallas ofta för "onlineföreläsningar", men ofta är andra undervisningsmetoder än föreläsningar mer effektiva, eller åtminstone behöver föreläsningarna kombineras med andra aktiviteter.

Lärarledd lärandesituation

Videoverktyg gör det enkelt att dela information, visa PowerPoint-bilder osv. Det är också alltför lätt för de lärande att känna att det räcker med att de är "på plats", inloggade, och samtidigt gör de något helt annat: läraren ser sällan de lärande under en digital lärandesituation. Det finns vanligtvis högskolespecifika policyer för användningen av de lärandes kameror, men du kan inte riktigt tvinga dem att sätta på dem.

Lärande måste alltså aktiveras, egentligen hela tiden. Samtidigt kan man känna efter lite om vi verkligen är närvarande.

Exempel på sätt att engagera de lärande i synkrona e-lärandesituationer:

- Precis i början av lärandesessionen ställ en "isbrytarfråga” som alla förväntas svara på, antingen via mikrofon eller chatt. Till exempel: Vad åt du till frukost idag? Vilken är din favoritfilm och varför? Vilken färdighet skulle du vilja lära dig? Vad är du särskilt bra på? Osv. Det är bra att samla dessa i en fil så att läraren inte behöver tänka på dem separat varje gång.
- Indela de lärande i rum och låt dem arbeta gemensamt med den tilldelade uppgiften. Även uppgiftsgenomgång med hjälp av verktyg som Flinga eller Padlet. De lärande måste få tillräckligt med tid för sådana uppgifter! Särskilt om det handlar om lärande som inte känner varandra på förhand tar det tid att lära känna varandra. På fem minuter hinner man knappt åstadkomma något, så det måste finnas mer tid. Läraren kan också besöka rummen under arbetsprocessen och försäkra sig om att arbetet verkligen görs: detta varierar självklart mycket mellan lärandegrupper.
- Bekanta dig med materialet på förhand och diskutera det utifrån det, antingen i mindre rum eller med hela gruppen. Även här är det värt att använda en viss genomgång av uppgiften. Flipped classroom-metoden är bra, men kräver att de lärande också definitivt bekantar sig med materialet innan de kommer till en gemensam onlinesession.
- De lärande arbetar med ämnet i grupper och presenterar det för andra.
- Utnyttja olika enkäter. Zoom har sin egen "poll"-funktion, eller så kan du använda ett tredjepartsverktyg som Kahoot eller Socrative. Här måste man naturligtvis ta hänsyn till varje högskolas informationssäkerhetspolicy – alla verktyg är inte tillåtna vid alla högskolor.
- Ställ frågor under lärandesituationen. Svar ges antingen via mikrofon eller i chatten - i nätbaserade lärandesituationer är det verkligen viktigt att följa chatten hela tiden, eftersom det ofta kommer många frågor därigenom, och det möjliggör att även de tystare lärande kan delta.
- Ställ retoriska frågor under lärandesituationen. "Fundera på om du har råkat ut för en sådan situation..."
- Be de lärande att reagera med hjälp av reaktionsknapparna i Teams/Zoom, eller att lägga upp en emoji/gif som de anser vara lämplig för situationen. Detta kan säkerställa att åtminstone någon någonstans fortfarande lyssnar.

I en synkron onlinesituation skulle det helst vara mer än en lärare närvarande. Detta gör att de kan fokusera på olika områden, till exempel att en följer chatten och svaren där, eller att en annan kan vara i "huvudrummet" och svara på frågor medan den andra går runt i de lärandes grupprum. I praktiken är denna typ av teamundervisning tyvärr sällsynt, men det lönar sig att överväga det alternativet också.

Att delta i onlinemöten är tröttsamt, och begreppet "Zoom-trötthet" blev bekant för många under 2021. Pauser är till och med viktigare än i klassrumsundervisningen. Många riktlinjer säger att pauser ska tas var 30:e minut, men senast vid timmärket är en paus nödvändig. Det lönar sig också att ta tillräckligt långa pauser: för en undervisningstid på 4 timmar räcker det inte med en paus på 5 minuter, utan deltagarna ska ha tid att resa sig ordentligt från stolen och till exempel ta en kaffe.

Inspelning av föreläsningar

Ibland kan det vara nödvändigt och användbart att spela in en onlineföreläsning. Den måste dock ta hänsyn till både tillgänglighet och potentiella deltagares integritet.

Tillgänglighetsaspekten måste beaktas både i de PowerPoint-bilder som används (eventuellt) och även i videons undertexter. Panopto-verktyget som används av många i Moodle är en ganska bra färdig undertextare, men även de undertexter som det gör måste fortfarande kontrolleras separat. Teckensnittet på bilderna måste vara tillräckligt stort, och det är naturligtvis en bra idé att distribuera bilderna separat, till exempel i ett tillgängligt PDF-format.

Om läraren spelar in en föreläsning utan närvarande lärande, behöver du naturligtvis inte oroa dig för integriteten. Om det finns lärande på plats, måste de informeras i förväg om att föreläsningen kommer att spelas in och de har rätt att inte synas på föreläsningen. Det kan till exempel höja tröskeln för de lärande att ställa frågor.

I stället för föreläsningsvideor kan det vara bra att överväga att använda korta videor på 2–3 minuter. Dessa verkar bli mycket mer sedda, och de engagerar de lärande väl. I en kort video måste man också sammanfatta det väsentliga, vilket gör det lättare för den lärande att se vad som verkligen är viktigt. Till exempel: så här använder du denna matematiska formel/så här gör du en bra pitch/ så här formar du perfektformen av verbet på svenska.
Erfarenheten har ändå visat att det inte alltid nödvändigtvis är värt ansträngningen att spela in föreläsningar. Även om de lärande säger att de tittar på inspelningen i stället för att komma till föreläsningen, är det tyvärr sällsynt: i nästan alla verktyg är det möjligt att se hur många gånger varje video har visats, och om videorna har 1–2 visningar är det säkert att hela gruppen inte har bekantat sig med materialet. Därför är det bra att fundera på om det är bättre att ha aktiverande undervisningstillfällen som inte spelas in: att aktivera en lärande "i klassen" leder vanligtvis till bättre läranderesultat i alla avseenden och sparar också lärarens arbetstid.