Title: Arvioinnin yleiskuva
Course: Digivisio - Arviointi

Arvioinnin yleiskuva

Osaamistavoitteet

Yllä oleva kuva kuvaa arvioinnin kokonaisuutta. Keskiössä ovat osaamistavoitteet, joiden saavuttamiseen arviointi kohdistuu. Osaamistavoitteet voivat pitää substanssiosaamisen (esimerkiksi tasasähköpiirit) lisäksi sisällään myös geneerisiä taitoja (esimerkiksi ryhmätyöskentely, raportointi, viestintä, jne.). Osaamistavoitteet voivat olla yksittäisen opintojakson osaamistavoitteita tai jonkin laajemman kokonaisuuden osaamistavoitteita. Arviointi voi täten kohdistua näiden osaamistavoitteiden saavuttamiseen yksittäisen tehtävän tasolta aina koko tutkinnon tasolle saakka.

Osaamistavoitteiden saavuttamista edesauttaa oppijan saama oppimisen tuki. Oppija voi saada tukea opiskeluun esimerkiksi kotoa, opiskelutovereilta, työpaikalta tai ystäviltä. Oppimiseen vaikuttavat myös oppijan opiskelutaidot, kuten kyky suunnitella oma opiskeluaikataulu. Opettaja määrittelee opintojakson lähtötason, jota vasten oppija pystyy arvioimaan minäpystyvyyttään ja suoriutumistaan opintojaksolla. Oman osaamisen kehittäminen on jatkuvaa toimintaa, eli elinikäistä oppimista.

Arvioinnin laadukkuuteen vaikuttavat esimerkiksi seuraavat tekijät:

- selkeä aikataulutus
- deadlinet
- tiedotus
- linjakkuus
- autenttisuus
- yksikäsitteisyys
- asteikko
- analytiikka
- erottelukyky
- arviointimatriisi

Lainsäädäntö asettaa arvioinnin reunaehdot, joihin kuuluvat:

- viranomaisvaatimukset
- tietosuoja
- saavutettavuus

Arviointi on asetettujen ja saavutettujen tavoitteiden välistä vertailua ja sen tehtävänä on ohjata oppimista sekä kehittää oppijan itsearvioinnin taitoja.

Opetussuunnitelma

Koulutuksen sisältö esitetään opetussuunnitelmassa (OPS). Osaamisperustaisissa opetussuunnitelmissa määritellään tutkinnon ja tutkinnon opintojen osaamistavoitteet eli se, mitä opiskelijan tulee tietää, ymmärtää ja osata oppimisprosessin tuloksena. Opetussuunnitelman sisältöä kehitetään jatkuvasti yhteistyössä opiskelijoiden ja työelämän kanssa. Työelämä määrittelee osaltaan osaamistarpeita esimerkiksi erilaisissa opintoihin kuuluvissa projekteissa. Opettajat perehtyvät osaamistavoitteisiin ja pohtivat, miten yksittäiset opintojaksot kytkeytyvät OPS:n kuvaamaan kokonaisuuteen, toisiin opintojaksoihin ja mitä tutkinnossa vaadittavaa osaamista kukin opintojakso tuottaa.

Tavoiteltavan osaamisen tasot kuvataan tutkintojen viitekehyksessä (EQF -European Qualification Frameworks ja NQF - National Qualifications Frameworks). Tutkintojen viitekehysten tavoitteena on helpottaa eri maiden tutkintojen ja niiden tasojen vertailua sekä edistää siten liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista. Tutkintojen viitekehysten tasot kuvaavat, mitä tutkinnon, oppimäärän tai osaamiskokonaisuuden suorittanut tietää, ymmärtää ja osaa tehdä. Osaamista kuvataan eurooppalaisessa yhteistyössä sovitulla tavalla koulutus ja tutkinnot viitekehys -dokumentissa.

Oppijan rooli arvioinnissa

Oppija pohtii osaamistavoitteita omista tarpeistaan, mahdollisuuksistaan ja ennakkotiedoistaan käsin. Hän saattaa valita itselleen oppimistavoitteet, jotka eivät kata kaikkia opintojakson osaamistavoitteita. Hän saattaa esimerkiksi miettiä, mitä hänen pitää osata, jotta pääsee opintojaksosta läpi. Geneeristen taitojen osaamistavoitteet eivät aina ole oppijalle yhtä selviä kuin substanssitaitojen tavoitteet. Välttämättä geneerisiä taitoja ei ole edes kuvattu opintojakson osaamistavoitteissa kovin selkeästi. Esimerkiksi opintojaksolla tehdään ryhmätöitä ja raportoidaan tuloksia, mutta ei silti ole aukikirjoitettu että nämä työskentelytavat tuottavat samalla relevanttia työelämäosaamista (ryhmätyöskentely, aikataulutus, viestintä jne.).

Oppijan minäpystyvyys, lähtötaso, omat aikataulupaineet ja muut ympäristötekijät vaikuttavat siihen, minkälaiset oppimistavoitteet hän itselleen ottaa. Opiskeluryhmän tuottama tuki ja sosiaalinen paine saattaa auttaa häntä kiinnittymään opintoihinsa ja olemaan aktiivinen ryhmän jäsen. Toisinaan paine vie toiseen suuntaan, esimerkiksi erilaisten opiskelijarientojen takia. Samoin kotielämästä tuleva tuki ja paine auttaa ja/ tai hidastaa opiskelua.

Opettajan rooli arvioinnissa

Opettajan rooli arvioinnin osalta on ensinnäkin määritellä ne tavat, miten osaamisen kertymistä arvioidaan. Onko opintojaksolla käytössä oppimispäiväkirja, viikkotehtävät/-koe, projektityö tai jokin muu? Missä kohdissa käytetään itsearviointia, missä vertaisarviointia ja missä opettajan antamaa arviointia? Arvioidaanko lopputuotoksen lisäksi oppimisprosessia tai ryhmätyöskentelyprosessia? Opettaja siis määrittelee, mitä, missä, ja milloin arvioidaan sekä  sen, onko arvioinnissa vaihtoehtoisia reittejä.

Arviointi on hyvin vahva ohjaamisen väline. Sen avulla väistämättä osoitamme oppijalle, mitä pidämme tärkeänä. Oppijat kohdistavat paljon huomiotansa niihin aiheisiin, mitä arvioidaan. Samoin arviointi (ja määräajat ylipäätään) vaikuttavat voimakkaasti oppijoiden työskentelyaikoihin.

Opettaja ei voi täysin vapaasti päättää arvioinnista, vaan siihen vaikuttavat niin oppilaitoksen omat säännöt, opetussuunnitelmassa määritetyt arviointiperiaatteet kuin viranomaismääräyksetkin. Joissakin tutkinnoissa viranomaisvaatimukset ja lainsäädäntö asettavat omat reunaehtonsa arvioinnin toteuttamiselle ja arvioitaville asioille (terveydenhuoltoala, suunnittelupätevyydet insinöörialoilla jne.)

Arviointiin vaikuttavia tekijöitä

Lainsäädännön reunaehtojen lisäksi arvioinnin suunnittelua ohjaavat pyrkimykset autenttisuuteen, linjakkuuteen ja yksikäsitteisyyteen. Arvioinnissa pyritään mittaamaan tutkinnon tarvitsemaa osaamista mahdollisimman autenttisesti, ts. mahdollisimman todenmukaisilla tehtävillä, toimeksiannoilla ja tavoilla. Esimerkiksi, kun työelämässä vastaan tulee haastava tehtävä, kukaan ei yleensä kiellä etsimästä tietoa, käyttämästä lähteitä jne., tentissä sen sijaan ei aina ole sallittua käyttää materiaalia. Linjakkuudella tässä tarkoitetaan, että arvioinnin, opintojakso materiaalien ja osaamistavoitteiden tulee muodostaa toisiaan tukeva ja oppijalle merkityksellinen kokonaisuus.