Title: Översikt över bedömning
Course: Digivisio - Bedömning

Översikt över bedömning

Kompetensmål

Figuren ovan illustrerar den övergripande bedömningen. I centrum finns de kompetensmål som bedömningen syftar till att uppnå. Kompetensmålen kan omfatta generiska färdigheter (till exempel teamarbete, rapportering, kommunikation, osv.) utöver konkreta färdigheter (till exempel likstömskretsar). Läranderesultaten kan vara läranderesultat för en enskild kurs eller för en bredare uppsättning kurser. Bedömningen kan därför fokusera på uppnåendet av dessa mål från nivån för den enskilda uppgiften upp till nivån för examen som helhet.

Det stöd som den lärande får bidrar till läranderesultaten. Hemmet, studiekompisarna, arbetsplatsen eller vännerna kan stötta den lärande i hens studier. Lärandet påverkas också av den lärandes studiefärdigheter som till exempel förmågan att planera sitt eget studieschema. Läraren definierar startnivån för studieavsnittet mot vilken den lärande kan bedöma sin egen självförmåga och sina prestationer under studieavsnittet. Utvecklingen av personlig kompetens är en kontinuerlig aktivitet, dvs. livslångt lärande.

Följande faktorer påverkar kvaliteten av bedömningen:

•    tydlig tidsplanering
•    deadliner
•    information
•    smidighet
•    autenticitet
•    entydighet
•    skala
•    analys
•    diskrimineringsförmåga
•    bedömningsmatris

I lagstiftningen fastställs gränsvillkoren för bedömningen, vilka omfattar följande:

•    myndighetskrav
•    dataskydd
•    tillgänglighet

Bedömning är en jämförelse mellan uppsatta och uppnådda mål och den är utformad för att vägleda lärandet samt utveckla den lärandes självbedömningsförmåga.

Läroplan

Utbildningens innehåll anges i läroplanen. Kompetensbaserade läroplaner definierar läranderesultaten för en examen och examensstudier, dvs. vad den lärande ska veta, förstå och kunna göra som ett resultat av lärandeprocessen. Innehållet i läroplanerna utvecklas kontinuerligt i samarbete med de lärande och arbetslivet. Arbetslivet bidrar till att definiera kompetensbehov, till exempel i olika projekt, inom ramen för studier. Lärarna bekantar sig med kompetensmålen och överväger hur de enskilda kurserna är kopplade till läroplanen, till andra kurser och till de kompetenser som krävs för examen.

De kompetensnivåer som ska uppnås beskrivs i referensramen för kvalifikationer (EQF - European Qualifications Frameworks och NQF - National Qualifications Frameworks) som syftar till att underlätta jämförelsen av kvalifikationer och deras nivåer mellan länder och därigenom främja rörlighet och livslångt lärande. Nivåerna i referensramarna för kvalifikationer beskriver vad den som avlagt examen, en kurs eller kompetensuppsättning vet, förstår och kan göra. Kompetens beskrivs på det sätt som överenskommits i det europeiska samarbetet i ramdokumentet för utbildning och kvalifikationer.

Den lärandes roll i bedömningen

Den lärande reflekterar över lärandemålen utifrån sina egna behov, möjligheter och förkunskaper. Hen kan välja lärandemål som inte täcker alla lärandemål i kursen. Hen kan till exempel överväga vad hen behöver veta för att klara kursen. Lärandemålen för generiska färdigheter är inte alltid lika tydliga för den lärande som substansfärdigheter. Det är oundvikligt att generiska färdigheter inte ens beskrivs särskilt tydligt i kursens lärandemål. I kursen ingår till exempel att arbeta i grupp och rapportera resultat, men det anges inte uttryckligen att dessa aktiviteter också ger relevanta färdigheter på arbetsplatsen (teamarbete, tidshantering, kommunikation osv.).

Den lärandes självförmåga, startnivå, tidspress och andra miljöfaktorer påverkar de mål som hen sätter upp för sig själv. Det stöd och den sociala press som studiegruppen ger kan hjälpa den lärande att hålla sig engagerad i studierna och bli en aktiv medlem i gruppen. Ibland kan trycket vara i motsatt riktning, till exempel på grund av olika studentaktiviteter. På samma sätt kan stöd och påtryckningar från hemmet hjälpa och/eller bromsa studierna.

Lärarens roll i bedömningen

Lärarens roll i bedömningen är först och främst att definiera på vilket sätt ackumuleringen av kompetenser ska bedömas. Kommer kursen att använda en inlärningsdagbok, veckouppgifter/-prov, projektarbete eller något annat? I vilket skede tillämpas självbedömning, kamratbedömning och lärarbedömning? Utöver slutresultatet, bedöms lärandeprocessen eller grupparbetsprocessen? Med andra ord bestämmer läraren vad, var och när som ska bedömas och om det finns alternativa sätt till bedömning.

Bedömning är ett mycket kraftfullt verktyg för vägledning. Det är oundvikligen ett sätt att visa den lärande vad vi tycker är viktigt. Den lärande fokuserar mycket av sin uppmärksamhet på de ämnen som bedöms. På samma sätt har bedömning (och deadlines i allmänhet) ett starkt inflytande på den tid som den lärande ägnar sig åt att arbeta.

Läraren är inte helt fri att besluta om bedömningen som påverkas av institutionens regler, de bedömningsprinciper som anges i läroplanen och myndigheternas föreskrifter. För vissa kvalifikationer innebär lagstadgade krav och lagstiftning egna begränsningar för hur bedömningen ska genomföras och för vilka ämnen som ska bedömas (hälsovårdsbranschen, designkvalifikationer inom teknik, osv.).

Faktorer som påverkar bedömningen

Utöver de rättsliga begränsningarna styrs utformningen av bedömningen av behovet av autenticitet, konsekvens och tydlighet. Bedömningen syftar till att mäta de kompetenser som krävs för examen så autentiskt som möjligt, dvs. med uppgifter, uppdrag och metoder som är så realistiska som möjligt. När du till exempel ställs inför en utmanande uppgift på jobbet, är det vanligtvis ingen som hindrar dig från att söka efter information eller använda källor. På en tentamen, å andra sidan, är det inte alltid tillåtet att använda material. Anpassning innebär här att bedömning, kursmaterial och lärandemål ska bilda en sammanhängande helhet som är ömsesidigt stödjande och meningsfull för den lärande.