Title: Default for Kurssimallipohja1
Course: Esittelykurssi - S201 Tekstien tulkinta ja kirjoittaminen

Feedback shared by this category's questions, if right: Vastauksesi on oikein.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: Vastauksesi on osittain oikein.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: Vastauksesi on väärin.

Q: Onko tämä oikein, väärin vai väärin
- Oikea vastaus (Vastasit oikein!)
- Väärä vastaus (Vastasit väärin)
- Väärä vastaus (Vastasit väärin)
A: Oikea vastaus

Tässä voi esittää essee-kysymyksen
Feedback: Kiitoksia vastauksestasi

Q: Onko vastaus oikein vai väärin?
- True (Vastasit oikein!)
- False (Vastasit väärin.)
A: True

Q: Mainitse vähintään yksi kolmesta ensimmäisestä numerosta (kirjoita numero => yksi, kaksi, kolme...)
A: Yksi / Kaksi / Kolme
Feedback ("Yksi"): Hyvä, koska tämä on ensimmäinen luku
Feedback ("Kaksi"): Hyvä, koska tämä on toinen luku
Feedback ("Kolme"): Hyvä, koska tämä on kolmas luku

Q: Mikä seuraavista on lintu?
- Viiksitimali (Vastasit oikein!)
- Meribassi (Vastasit väärin)
- Rantanuoliainen (Vastasit väärin)
A: Viiksitimali

Mitä tarkoittaa lähimaksu?
Feedback: Kiitoksia vastauksestasi
Feedback: Lähimaksaminen on nopea, helppo ja turvallinen tapa maksaa pienempiä ostoksia. Lähimaksussa sinun ei tarvitse laittaa korttiasi maksupäätteeseen. Sinun ei myöskään tarvitse syöttää korttisi PIN-koodia. Lähimaksua voi käyttää, jos maksukortissa ja kaupan maksupäätteessä on lähimaksusymboli. Lähimaksu löytyy nykyään kaikkien pankkien maksukorteista maksuttomana lisämaksuominaisuutena. Huhtikuussa 2019 lähimaksamisen raja nousee vaiheittain 50€.

Q: Suomessa tammikuun keskilämpötila on aina pakkasen puolella.
- Tosi (Vastasit oikein!)
- Epätosi (Vastasit väärin.)
A: Tosi

Q: A on vokaali.
- Tosi (Vastasit oikein!)
- Epätosi (Vastasit väärin.)
A: Tosi

Q: Mainitse yksi pääväreistä
A: punainen / sininen / keltainen
Feedback ("punainen"): Hienoa!
Feedback ("sininen"): Aivan oikein!
Feedback ("keltainen"): Mahtavaa!

Etsi tekstistä seuraavat kontekstitiedot:

1. tekstin kirjoittaja
2. julkaisuaika
3. julkaisupaikka
4. tekstilaji
5. kohderyhmä
6. tekstin aihe
Feedback: 1. tekstin kirjoittaja: Tomi Tuomaala 2. julkaisuaika: 12.1.2021 3. julkaisupaikka: Keskisuomalainen 4. tekstilaji: artikkeli 5. kohderyhmä: useita (esim. eri-ikäiset henkilöt, jotka ovat vaikuttaneet ja opiskelleet Jyväskylässä, henkilöt, joilla on läheinen suhde Ilokiveen, Keskisuomalaisen lukijat, suomen kielestä kiinnostuneet ihmiset jne.) 6. tekstin aihe: Ulkopaikallissijat ovat yleistyneet Ilokivestä puhuttaessa.

Miten moniäänisyys näkyy tekstissä? Ketkä ovat äänessä?

Miten moniäänisyys näkyy tekstissä? Ketkä ovat äänessä?
Feedback: mallivastaus: Tekstissä on haastateltu eri-ikäisiä ihmisiä, jotka ovat asuneet tai asuvat edelleen Jyväskylässä ja he kertovat oman mielipiteensä sijamuotokysymyksestä. He ovat eri ammattien edustajia. Äänessä ovat Juha Hurme, Ira Vainikainen, Pälvi Teppo, Kyösti Ylikulju, Liisa Makkonen, Jarno Liski ja Vesa Jarva (ja hänen vaimonsa). Lisäksi nykyiset journalistiopiskelijat ovat vastanneet pikagallupiin ja kirjoittaja on tutkinut Ilokivi-sanan muotojen käyttöä Jylkkäri-lehdissä sekä Keskisuomalaisessa 2000-luvulla.

Mitä näkökulmia tekstissä mainitaan aiheesta?
Feedback: mallivastaus: esim. kielen kehittyminen ja muuttuminen on normaalia, muoto riippuu tilanteesta ja siitä, mikä on perinteinen tapa, erot rakennuksen nimen ja kiven nimen välillä, Ilokiven peruskorjaus ja evakkoaika muualla vaikuttivat muotoon, englannin kielen, sosiaalisen median ja Internetin vaikutus kielen muuttumiseen, ulkopaikallissijojen käyttö on yleistynyt muutenkin, asukkaat ja sanan käyttäjät päättävät muodon käytön

Mitä intertekstuaalisia viittauksia tekstissä on?
Feedback: mallivastaus: esim. viittaukset Keskisuomalainen-lehteen ja Jylkkäriin, Sosiaalisen koostumuksen optimaalinen maksimi – akateemisia kaskuja Suomen Ateenasta -kirjaan

Mitä humoristisia sanoja löydät tekstistä?
Feedback: mallivastaus: esim. pierut, pitää kiinni hatuista, päästä ylös lattialta, toivottavasti ei mennyt luita, vääräaikainen aprillipila, vahinkoulkopaikallissija, vanha kalkkis

Mitä tunnetta ilmaisevia sanoja tekstissä on?
Feedback: mallivastaus: esim. järkyttää, järkyttynyt, osua kivuliaasti syvälle sisimpään, shokeeraava, ahdasmielisyys, ottaa päästä

Selitä seuraavat tekstin ilmaukset.

1. sanavalmis
2. valeuutinen
3. tuoreehko
4. kielitaju
5. pistää silmään
6. arvovaltainen
7. kivenheiton päässä
8. merkkipaalu
9. puhtaalta pöydältä
10. ottaa päästä
Feedback: 1. sanavalmis mallivastaus: nopeasti sopivan vastauksen tai sanottavan keksivä, nokkelasanainen 2. valeuutinen mallivastaus: uutiseksi muotoiltu teksti, jossa on epätosia väitteitä 3. tuoreehko mallivastaus: melko tuore 4. kielitaju mallivastaus: kyky käyttää kieltä oikein ilman, että ajattelee kieliopin sääntöjä 5. pistää silmään mallivastaus: herättää huomiota 6. arvovaltainen mallivastaus: vaikutusvaltainen, arvossa pidetty 7. kivenheiton päässä mallivastaus: lyhyen etäisyyden/matkan päässä 8. merkkipaalu mallivastaus: rajakohta 9. puhtaalta pöydältä mallivastaus: alusta, uudelleen 10. ottaa päästä mallivastaus: harmittaa, ärsyttää, suututtaa

Miksi ja miten Andrew Nestingen alkoi opiskella suomea?
Feedback: mallivastaus: Hän on harrastanut murtomaahiihtoa ja kiinnostui suomen kielestä 18-vuotiaana katsottuaan Suomesta lähetettyjä videokasetteja, joihin oli nauhoitettu MM-hiihtoa Lahdesta. Intensiivinen selostus suomeksi saa Nestingenin opettelemaan aluksi suomalaisten hiihtäjien nimiä.

Mikä merkitys vaihto-opiskeluvuodella oli Nestingenin suomen taidon kehittymiselle ja suomalaiseen kulttuuriin tutustumiselle?
Feedback: mallivastaus: Nestingen pääsee tavoitteeseensa oppia suomea, sillä hän asuu ystäväperheessä Oulussa ja on mukana hiihtoseurassa, jonka valmentaja puhuu vain suomea ja opettaa Nestingeniä suomen kieleen ja kulttuuriin perehtymisessä. Myös lukion äidinkielenopettaja antaa hänelle lisäopetusta, ja hänen sanavarastonsa laajenee. Into palata opiskelemaan Suomeen myöhemmin kasvaa.

Kuinka suosittua suomen opiskelu on Washingtonin yliopistossa, ja mistä syistä opiskelijat opiskelevat suomea?
Feedback: Suomea opiskelee vuosittain 15 – 25 opiskelijaa. Opiskelijoilla on sukulaisia tai ystäviä Suomessa tai Pohjoismaissa, jotkut ovat kiinnostuneita suomen kielestä ja sen erityisyydestä, toiset taas suomalaisista bändeistä. Suomesta kiinnostunut ystäväporukka aloittaa opiskelun usein yhdessä. Pienellä laitoksella opiskelija löytää oman paikkansa helpommin. Suomen opiskelu tarjoaa hyvän perustan eri ammatteihin.

Mitä Nestingen kertoo suhteestaan Aki Kaurismäen elokuviin ja pohjoismaiseen rikoskirjallisuuteen?
Feedback: Hän halusi tutkia Kaurismäen elokuvia ymmärtääkseen häntä ja hänen taiteellisten elokuviensa kriittistä Suomi-kuvaa paremmin, mutta ohjaaja on Nestingenille edelleen mysteeri. Aluksi Nestingen kiinnostui ruotsinkielisestä rikoskirjallisuudesta, koska hän halusi ymmärtää ruotsia paremmin. Dekkarit ovat suosittuja ja niiden lukijakunta on laaja, joten ne herättävät hänessä kiinnostusta.

Mitä Nestingen kertoo suhteestaan Aki Kaurismäen elokuviin ja pohjoismaiseen rikoskirjallisuuteen?

Mitä hyviä ja huonoja seikkoja Nestingen mainitsee Suomesta ja suomalaisesta yhteiskunnasta?
Feedback: Hän arvostaa suomalaisen yhteiskunnan julkisia peruspalveluja, kuten terveydenhoitoa ja inhimillistä tapaa kohdata vastasyntynyt ja hänen perheensä. Järjestelmää kohtaan saa esittää kritiikkiä, vaikka sitä pitäisikin hyvänä. Suomalaiset osaavat totella ja kapinoidakin tarpeen vaatiessa. Hän ei pidä populismin noususta ja poliittisesta vihasta, joka on lisääntynyt Suomessa.

Mikä merkitys Suomella ja suomalaisilla on Nestingenille koko artikkelin perusteella?
Feedback: Hän on kiitollinen siitä mahdollisuudesta ja vieraanvaraisuudesta, jota on saanut suomalaisilta toteuttaakseen unelmansa. Lähtö Suomeen rikastutti hänen elämäänsä ja hän haluaa omalta osaltaan tehdä hyvää muille. Suomi on edelleen hänelle tärkeä hänen ystäviensä ansiosta ja hiihto on säilynyt hänelle tärkeänä harrastuksena.

Selitä seuraavat tekstistä poimitut ilmaukset.

a)      alkusoitto

b)      vetää puoleensa

c)      korva tarkkana

d)      palo oppia

e)      hiottu (suomi)

f)       opetella kantapään kautta
Feedback: a) alkusoitto mallivastaus: alkuvaihe, alku jostakin b) vetää puoleensa mallivastaus: houkutella c) korva tarkkana mallivastaus: kuunnella tarkasti d) palo oppia mallivastaus: suuri into, halu oppia e) hiottu (suomi) mallivastaus: kielellisesti oikea (suomi) f) opetella kantapään kautta mallivastaus: oppia virheitä ja erehdyksiä tekemällä

Millaiset ihmiset ovat innostuneita ristikoiden ratkomisesta ja mitä tapahtumia heille järjestetään?
Feedback: mallivastaus: Ristikoiden harrastajissa on kaikenikäisiä, ammateiltaan ja koulutustaustaltaan erilaisia ihmisiä. Ristikkoihmisille järjestetään erilaisia tapaamisia, kuten paikalliskerhon kokoontumisia, jokavuotiset Kesäpäivät ja SM-kilpailut.

Miten Elina ja Marko Rosenbergin ristikkoinnostus on alkanut ja mitä eroja heillä on ristikoiden teossa?
Feedback: mallivastaus: Molempien ristikkoharrastus on alkanut nuoruudessa lehtien ristikoiden tekemisestä. Markon isä on myös ristikoiden laatija ja useiden kilpailujen voittaja. Elina pitää japanilaisista ristikoista ja sudokuista ja ratkoo helpompia ristikoita kuin Marko. Elina myös etsii joskus vihjeitä Googlesta ja Ratkojat.fi-sivustolta.

Mitä erilaisia ristikkotyyppejä artikkelissa mainitaan?
Feedback: mallivastaus: Artikkelissa mainitaan perusristikot (vaikeat ja helpot), kryptot eli kuvaristikot, piilosanaristikot, japanilaiset ristikot, sudokut.

Millaista ristikoiden tekeminen on Antti Viitamäen mukaan ja miten hän kuvailee hyvää ristikkoa?
Feedback: mallivastaus: Ristikon tekeminen on hidasta ja siihen voi kulua eri vaiheineen parikin viikkoa. Ristikkoa muokataan toisen laatijan ja koeratkojan palautteen mukaan. Hyvässä ristikossa on laadukas sanasto ja vain vähän fakkisanoja, ja se haastaa myös tekijän itsensä. Kuka tahansa, myös aloittelija voi ymmärtää ainutkertaiset vihjeet ja ratkaisun.

Mitä hyötyä ristikoiden tekemisestä on koko artikkelin perusteella?
Feedback: mallivastaus: Ristikoiden tekeminen on sosiaalinen harrastus, jossa tapaa samanhenkisiä ihmisiä. Se sopii myös pariskunnan yhteiseksi ajanvietteeksi. Ristikoiden tekeminen voi myös olla ammatti, josta saa palkkaa ja jolla voi haastaa itsensä. Ristikoita ratkomalla kehittyy sanataju ja sanojen hahmottaminen. Se on hyvä ajanviettotapa poikkeusaikanakin.

Q: Uusia selkokirjoja vain kymmenkunta vuodessa

Älli kertoo, että Selkokeskuksen tietokannassa on tällä hetkellä noin 450 nimikettä. Uusia selkokirjoja ilmestyy Suomessa vuosittain noin 10–15. Lisäksi esimerkiksi Selkokeskuksen sivuilta löytyy selkokielisiä verkkokirjoja.

Ällin mukaan uusien selkokirjojen julkaisumäärä riippuu pitkälti selkokirjallisuuden valtionavun määrästä. Opetus- ja kulttuuriministeriö on jakanut selkokirjojen tekijöille valtionapua vuodesta 1990 lähtien. Esimerkiksi vuonna 2019 määräraha oli 145 000 euroa.

Valtionavustuksia hakee vuosittain noin 70–80 selkokirjojen kirjoittajaa, kuvittajaa ja kustantajaa. Avustusta myönnetään noin 20 teokselle. Hakemusmäärät ovat kasvaneet usean vuoden ajan.

Selkokirjan julkaisemisen edellytyksenä on Ällin mukaan yleensä se, että kirja saa valtiontukea.

– Taustalla on todennäköisesti lisääntynyt tietoisuus selkokielen tarpeesta. Myös valtionavustusten määrä on kasvanut jonkin verran viime vuosina. Määrä ei ole kuitenkaan tarpeeseen verrattuna riittävä.

Älli painottaa, että kyseessä on myös yhdenvertaisuuskysymys.

– Tarjontaa – erilaisia vaihtoehtoja erilaisille lukijoille – tulisi olla selvästi enemmän.

(katkelma tekstistä Yhä useampi tarvitsee selkokieltä lukemiseen – selkokielestä hyötyvät esimerkiksi oppimisvaikeuksista kärsivät, muistisairaat ja suomen kieltä opettelevat, STT, Uutissuomalainen 16.8.2020)
A: tietoa välittävä* / erittelevä*
Feedback ("tietoa välittävä*"): Oikea vastaus! Toinen mahdollinen vastaus on: erittelevä teksti.
Feedback ("erittelevä*"): Oikea vastaus! Toinen mahdollinen vastaus on: tietoa välittävä teksti.

Q: Viljami olisi voinut olla minun alusta asti. Meistä olisi voinut tulla pari, mutta sinä olit villi kortti ja musta hevonen, nuotan perän viimeinen yllätys, kun astuit Viljamin jäljessä kievariin.  Ovi kävi, sisään tuli pariskunta, enkä tunnistanut tai oikeastaan edes nähnyt Viljamia, kun sinä veit koko tilan. Toiset ihmiset ovat sellaisia. Imevät kaiken hapen pirtistä. Niitä ympäröi sellainen outo valo, että kun ne tulevat huoneeseen, kaikki näkevät ne eivätkä enää muuta. Minunlaiseni jäävät aina varjoon. Valo ei yllä meihin, nurkkaan eikä pimeään, eikä sieltä sisäkehältä näe, että yhtä kokonaisia mekin olemme. Mekin voimme toivoa jotain, tai pelätä, surra ja kätkeä surumme. Mutta jos me katoamme, sitä ei huomata. Ehkä joku harmittelee, että kumman siivotonta on nykyisin, tai onpa siinä vaiva ennen kuin ruoka on pöydässä, lapsilla puhtaat paidat päällä ja mahat täynnä. Silloin saattaa tulla Elliä ikävä, mutta äkkiäkös tilalle uusi löytyy, meitä on jonoksi asti. Niin se on.

Tämän kaiken minä tunsin, kun te seisoitte siinä kievarin ovensuussa, täti kaahotti kuppeja pöytään, komensi minua kaatamaan korviketta. Sinut ja siskosi kyllä tiedettiin kirkonkylässä asti. Koreilit huulimaalit naamassa, kihlattu morsian, ja jo heti siitä kaikesta olisin voinut nähdä sinun todellisen luontosi. Takissasi oli turkiskaulus, ihan liian kuuma sille säälle, ja minulla oli hiki mutta sinun ihosi ei kiiltänyt tai pisaroinut, kun kävelit kengät kopsuen luokseni, tartuit minua hartioista, käskit katsoa silmiin ja näin lähelle. Pannu käsissäni tärisi ja kuulin sivusta, miten täti ja Viljami puhuivat. Minusta.

(katkelma Minna Rytisalon romaanista Lempi, 2017)
A: kuvaava* / kertova*

Q: Viljami olisi voinut olla minun alusta asti. Meistä olisi voinut tulla pari, mutta sinä olit villi kortti ja musta hevonen, nuotan perän viimeinen yllätys, kun astuit Viljamin jäljessä kievariin.  Ovi kävi, sisään tuli pariskunta, enkä tunnistanut tai oikeastaan edes nähnyt Viljamia, kun sinä veit koko tilan. Toiset ihmiset ovat sellaisia. Imevät kaiken hapen pirtistä. Niitä ympäröi sellainen outo valo, että kun ne tulevat huoneeseen, kaikki näkevät ne eivätkä enää muuta. Minunlaiseni jäävät aina varjoon. Valo ei yllä meihin, nurkkaan eikä pimeään, eikä sieltä sisäkehältä näe, että yhtä kokonaisia mekin olemme. Mekin voimme toivoa jotain, tai pelätä, surra ja kätkeä surumme. Mutta jos me katoamme, sitä ei huomata. Ehkä joku harmittelee, että kumman siivotonta on nykyisin, tai onpa siinä vaiva ennen kuin ruoka on pöydässä, lapsilla puhtaat paidat päällä ja mahat täynnä. Silloin saattaa tulla Elliä ikävä, mutta äkkiäkös tilalle uusi löytyy, meitä on jonoksi asti. Niin se on.

Tämän kaiken minä tunsin, kun te seisoitte siinä kievarin ovensuussa, täti kaahotti kuppeja pöytään, komensi minua kaatamaan korviketta. Sinut ja siskosi kyllä tiedettiin kirkonkylässä asti. Koreilit huulimaalit naamassa, kihlattu morsian, ja jo heti siitä kaikesta olisin voinut nähdä sinun todellisen luontosi. Takissasi oli turkiskaulus, ihan liian kuuma sille säälle, ja minulla oli hiki mutta sinun ihosi ei kiiltänyt tai pisaroinut, kun kävelit kengät kopsuen luokseni, tartuit minua hartioista, käskit katsoa silmiin ja näin lähelle. Pannu käsissäni tärisi ja kuulin sivusta, miten täti ja Viljami puhuivat. Minusta.

(katkelma Minna Rytisalon romaanista Lempi, 2017)

Tämä teksti on [...]
Also offered: ohjaava teksti; kantaa ottava teksti
A: tietoa välittävä teksti

Q: Uusia selkokirjoja vain kymmenkunta vuodessa

Älli kertoo, että Selkokeskuksen tietokannassa on tällä hetkellä noin 450 nimikettä. Uusia selkokirjoja ilmestyy Suomessa vuosittain noin 10–15. Lisäksi esimerkiksi Selkokeskuksen sivuilta löytyy selkokielisiä verkkokirjoja.

Ällin mukaan uusien selkokirjojen julkaisumäärä riippuu pitkälti selkokirjallisuuden valtionavun määrästä. Opetus- ja kulttuuriministeriö on jakanut selkokirjojen tekijöille valtionapua vuodesta 1990 lähtien. Esimerkiksi vuonna 2019 määräraha oli 145 000 euroa.

Valtionavustuksia hakee vuosittain noin 70–80 selkokirjojen kirjoittajaa, kuvittajaa ja kustantajaa. Avustusta myönnetään noin 20 teokselle. Hakemusmäärät ovat kasvaneet usean vuoden ajan.

Selkokirjan julkaisemisen edellytyksenä on Ällin mukaan yleensä se, että kirja saa valtiontukea.

– Taustalla on todennäköisesti lisääntynyt tietoisuus selkokielen tarpeesta. Myös valtionavustusten määrä on kasvanut jonkin verran viime vuosina. Määrä ei ole kuitenkaan tarpeeseen verrattuna riittävä.

Älli painottaa, että kyseessä on myös yhdenvertaisuuskysymys.

– Tarjontaa – erilaisia vaihtoehtoja erilaisille lukijoille – tulisi olla selvästi enemmän.

(katkelma tekstistä Yhä useampi tarvitsee selkokieltä lukemiseen – selkokielestä hyötyvät esimerkiksi oppimisvaikeuksista kärsivät, muistisairaat ja suomen kieltä opettelevat, STT, Uutissuomalainen 16.8.2020)

Voit valita yhden tai useamman vaihtoehdon.
- tietoa välittävä teksti
- ohjaava teksti
- kantaa ottava teksti
- erittelevä teksti
- pohtiva teksti
- kuvaava teksti
- kertova teksti
A: tietoa välittävä teksti; erittelevä teksti

Q: Viljami olisi voinut olla minun alusta asti. Meistä olisi voinut tulla pari, mutta sinä olit villi kortti ja musta hevonen, nuotan perän viimeinen yllätys, kun astuit Viljamin jäljessä kievariin.  Ovi kävi, sisään tuli pariskunta, enkä tunnistanut tai oikeastaan edes nähnyt Viljamia, kun sinä veit koko tilan. Toiset ihmiset ovat sellaisia. Imevät kaiken hapen pirtistä. Niitä ympäröi sellainen outo valo, että kun ne tulevat huoneeseen, kaikki näkevät ne eivätkä enää muuta. Minunlaiseni jäävät aina varjoon. Valo ei yllä meihin, nurkkaan eikä pimeään, eikä sieltä sisäkehältä näe, että yhtä kokonaisia mekin olemme. Mekin voimme toivoa jotain, tai pelätä, surra ja kätkeä surumme. Mutta jos me katoamme, sitä ei huomata. Ehkä joku harmittelee, että kumman siivotonta on nykyisin, tai onpa siinä vaiva ennen kuin ruoka on pöydässä, lapsilla puhtaat paidat päällä ja mahat täynnä. Silloin saattaa tulla Elliä ikävä, mutta äkkiäkös tilalle uusi löytyy, meitä on jonoksi asti. Niin se on.

Tämän kaiken minä tunsin, kun te seisoitte siinä kievarin ovensuussa, täti kaahotti kuppeja pöytään, komensi minua kaatamaan korviketta. Sinut ja siskosi kyllä tiedettiin kirkonkylässä asti. Koreilit huulimaalit naamassa, kihlattu morsian, ja jo heti siitä kaikesta olisin voinut nähdä sinun todellisen luontosi. Takissasi oli turkiskaulus, ihan liian kuuma sille säälle, ja minulla oli hiki mutta sinun ihosi ei kiiltänyt tai pisaroinut, kun kävelit kengät kopsuen luokseni, tartuit minua hartioista, käskit katsoa silmiin ja näin lähelle. Pannu käsissäni tärisi ja kuulin sivusta, miten täti ja Viljami puhuivat. Minusta.

(katkelma Minna Rytisalon romaanista Lempi, 2017)
- tietoa välittävä teksti
- ohjaava teksti
- kantaa ottava teksti
- erittelevä teksti
- pohtiva teksti
- kuvaava teksti
- kertova teksti
A: kuvaava teksti; kertova teksti

Mikä lehtitekstien tekstilaji on kyseessä?
Feedback: vastaus: matkajuttu, matka-aiheinen artikkeli

Mikä on tekstin tavoite? Mitä se haluaa kertoa lukijalle?
Feedback: vastaus: Tekstin tavoite on antaa keskeisiä tietoja Doverin ja Canterburyn kaupungeista matkakohteina, tarjota vinkkejä turisteja kiinnostavista vierailukohteista ja kuvailla kohteita lukijalle. Mukana on myös kaupunkien historiaa ja kirjoittajien omia kokemuksia ja näkemyksiä.

Mikä on tekstin kohderyhmä? Miten julkaisupaikka vaikuttaa kohderyhmään?
Feedback: vastaus: Kohderyhmä on kaikki matkailusta kiinnostuneet lukijat. Artikkeli on julkaistu Matka-osiossa, joten lukijat ovat luultavimmin aiheesta kiinnostuneita.

Mitä eri tekstilajiryhmiä teksti mielestäsi edustaa (esim. tietoa välittävä, ohjaava, kuvaava jne. teksti)?
Feedback: vastaus: Teksti edustaa tietoa välittäviä, eritteleviä, kuvaavia ja kertovia tekstilajeja.

Mistä osista teksti koostuu? Mitkä ovat niiden tehtävät?
Feedback: vastaus: Tekstikokonaisuuden osat: otsikko: kertoo aiheen ja houkuttelee lukemaan tekstiä tekijätiedot: kertovat, ketkä ovat kirjoittaneet tekstin ja ottaneet kuvat leipäteksti: välittää tietoa, erittelee aihetta, kuvaa kohteita ja kertoo historiasta kartta: havainnollistaa kohteiden sijainnin kuvat: liittyvät Doverin kaupunkiin ja havainnollistavat tekstiä, herättävät kiinnostusta, elävöittävät ja värittävät tekstikokonaisuutta kuvatekstit: antavat lisätietoa kuvasta ja aiheesta nosto: nostaa esiin kiinnostavan yksityiskohdan tekstistä tietolaatikot: antavat lisätietoa kohteista, niiden sopivuudesta eri kohderyhmille, matkustusajoista ja -tavoista, majoitusvaihtoehdoista jne.

Tutki myös tekstin kieltä. Millaisia lauserakenteita, sanaluokkia (esim. substantiivit, adjektiivit, verbit) ja sanavalintoja tekstissä käytetään?
Feedback: vastaus: Tekstissä on eniten virkkeitä, jotka koostuvat pää- ja sivulauseesta (esim. joka ja mikä -alkuiset sivulauseet) sekä partisiippi-ilmauksia (VA-, NUT- ja TU-partisiippeja). Tekstissä on runsaasti substantiiveja, kuvailevia adjektiiveja ja verbejä. Sanavalinnoissa on kielikuvia (esim. solmukohta), kuvailevia adjektiiveja (esim. satulinnamaisen seesteinen, VA-adjektiiveja, kuten lipuva, siintävä, valkoisena hohtava, turkoosina aaltoileva) ja havainnollistavia verbejä (esim. risteillä, kaarrella, kiikaroida). Myös alkusoinnullisia, samoilla äänteillä alkavia sanoja on käytetty tekstissä (esim. luonnosta lumoutuja, historiaa harrastava, lipuva laiva).

Mikä on artikkelin aihe?

Mitkä asiat hankaloittavat keskittymistä artikkelin mukaan?

Mitä seurauksia keskittymisvaikeuksista on?

Miten keskittymistä voisi parantaa?

Kirjoita ensimmäinen viittaus pohjatekstiin.

Keitä tekstissä haastatellaan?

Kirjoita omia kokemuksiasi ja ajatuksiasi aiheesta.

Missä Krista Kososen lapsuusajan kirjasto sijaitsee, ja millainen hänen ensimmäinen kirjastomuistonsa on?
Feedback: vastaus: Se sijaitsee Espoossa Haukilahdessa, ja hänellä on muistoja kirjaston käytävistä, hyllyistä ja kirjojen sijainnista. Hän vietti siellä paljon aikaansa lapsuudessa, mutta yksittäistä muistoa sieltä hänellä ei ole.

Millainen lukija Krista Kosonen oli lapsena ja nuorena (mainitse kaksi asiaa)?
Feedback: vastaus: Hän luki jatkuvasti paljon ja kirjoitti listaa kirjoista, joita hän oli lukenut. Hän mainitsee erikseen hevoskirjat ja nuortenkirjat.

Miksi Krista Kososen mielestä kirjastot ovat tarpeellisia (mainitse vähintään kaksi asiaa)?
Feedback: vastaus: Hänestä on tärkeää, että kaikkien on taloudellisesta tilanteesta riippumatta mahdollista päästä lukemaan kirjoja ja löytämään tietoa. Lisäksi kirjastot näyttävät hänestä hienoilta.

Mitä Krista Kosonen tarkoittaa, kun hän sanoo, että ”kirjat tekevät kodin”?
Feedback: vastaus: Hänestä on hyvä, että on paikkoja, joissa voi lukea vaikkapa päivän lehdet ja rauhoittua ja joissa on vain kirjoja.

Miten Krista Kosonen tiivistää näkemyksensä kirjastojen tarpeellisuudesta?
Feedback: vastaus: Hänestä kirjastot tarjoavat niin tietoa, elämyksiä kuin rauhaakin

Millainen merkitys Hugolla on Koskiselle kirjailijana?
Feedback: vastaus: Hugo aktivoi Koskista liikkumaan ja käymään lenkillä, eikä hän koe oloaan yksinäiseksi, koska se on aina lähellä.

Mitä rotua Hugo edustaa, ja millainen rotu ja toisaalta Hugo on luonteeltaan?
Feedback: vastaus: Hugo on vehnäterrieri, joka on luonteeltaan iloinen, hyväntuulinen ja leikkisä, mutta joskus omapäinen. Hugo on myös kärsivällinen.

Miten Hugo näkyy Koskisen Maaliskuun mustat varjot -teoksessa ja kirjoittamistyön rytmityksessä?
Feedback: vastaus: Hän kirjoitti Hugon vaikutuksesta teokseensa ”koiramaisen” sivujuonen. Koskinen kirjoittaa yleensä aamusta noin 4 tuntia, minkä jälkeen tekee tunnin, puolentoista lenkin Hugon kanssa. Koiran kanssa metsässä ulkoilemalla hän irtaantuu työstä helpommin ja kävellessään voi toisaalta suunnitella kirjaa.

Miksi Koskinen on nimennyt koiransa Hugoksi?
Feedback: vastaus: Koskinen liikkuu Hugon kanssa usein Aulangon luonnonsuojelualueen metsissä, jotka kuuluivat aikoinaan kartanon omistajalle Hugo Standertskjöldille. Koskinen päätyi valitsemaan koiralleen omistajan etunimen, koska se kulkee ikään kuin ”omilla alueillaan”.

Miten sanonta ”koira on ihmisen paras ystävä” kuvaa Hugoa ja miksi?
Feedback: vastaus: Sanonta sopii Hugoon hyvin, koska se odottaa ja tervehtii aina iloisena Koskista, vaikka tämä olisi ollut poissa vain hetken.

Katso oheinen video Kolme kysymystä kirjastosta, jossa näyttelijä Krista Kosonen kertoo suhteestaan kirjastoon ja ensimmäisestä kirjastomuistostaan. Vastaa videon alla oleviin kysymyksiin suomeksi omin sanoin ja kokonaisin virkkein.

Voit katsoa videon niin monta kertaa kuin haluat. Voit myös pysäyttää videon toiston ja kelata videota eteen- tai taaksepäin.

Kun olet vastannut kaikkiin kysymyksiin, valitse "Lopeta tentti" ja "Palauta kaikki ja lopeta".

Vahvista vielä palautuksesi.

Tuottaja ja toimittaja: Riitta Taarasti
Tuotanto: Kirjastokaista – Kirjastot.fi, 2017

Katso video Koirailijat-sarjasta, jossa kirjailija JP Koskinen kertoo, mitä hänen koiransa tuo kirjailijan työhön ja perheen arkeen. Vastaa videon alla oleviin kysymyksiin suomeksi omin sanoin ja kokonaisin virkkein.

Voit katsoa videon niin monta kertaa kuin haluat. Voit myös pysäyttää videon toiston ja kelata videota eteen- tai taaksepäin.

Kun olet vastannut kaikkiin kysymyksiin, valitse "Lopeta tentti" ja "Palauta kaikki ja lopeta".

Vahvista vielä palautuksesi.

Tuottaja: Riitta Taarasti

Tuotanto: Kirjastokaista – Kirjastot.fi, 2017

Katso kirjailija Max Seeckin haastattelu, jossa hän kertoo Uskollinen lukija -teoksestaan ja muusta tuotannostaan. Vastaa videon alla oleviin kysymyksiin suomeksi omin sanoin ja kokonaisin virkkein.

Voit katsoa videon niin monta kertaa kuin haluat. Voit myös pysäyttää videon toiston ja kelata videota eteen- tai taaksepäin.

Kun olet vastannut kaikkiin kysymyksiin, valitse "Lopeta tentti" ja "Palauta kaikki ja lopeta".

Vahvista vielä palautuksesi.

Tuottaja: Riitta Taarasti
Tuotanto: Kirjastokaista – Kirjastot.fi, 2020

Mitä Seeck kertoo jännityskirjasarjansa suunnittelusta ja päätymisestä kansainvälisille markkinoille?
Feedback: vastaus: Hän teki taustatutkimusta ja kysyi ulkomaisilta kustantajilta eri maiden lukijoiden toiveista ja lähti niiden pohjalta tietoisesti, mutta luovasti suunnittelemaan omaa dekkarisarjaansa, sen päähenkilöä ja miljöötä.

Millä tavalla jännityskirjailija voi saada oman nimensä esille suuresta kirjailijajoukosta?
Feedback: vastaus: Menestys koostuu useista eri tekijöistä: Kirjailijan tulisi yhdistää teoksessa hyvä tarina, oma äänensä ja kirjoitustaitonsa. Lisäksi kirjan ilmestymisen ajoitus on tärkeä, ja teokselle tulisi olla myös kysyntää. Hyvästä taustatiimistä on hyötyä.

Miksi Seeck on kiinnostunut kuvaamaan tapahtumia, jotka ovat kuvitteellisia mutta voisivat olla myös totta?
Feedback: vastaus: Koska hänestä lähellä todellisuutta oleva uhka tai vaara saa aikaan enemmän jännitystä kuin kaukana oleva. Se, että asia voisi tapahtua oikeassa elämässä, pelottaa enemmän.

Miten Seeck yhdistää kirjoihinsa elokuvallisia elementtejä?
Feedback: vastaus: Hän ajattelee kirjan kohtauksia elokuvan kohtausten näkökulmasta ja pyrkii kirjojensa teksteissä visuaalisuuteen, jotta lukija voi ikään kuin ”nähdä” tapahtumat lukiessaan kirjoja. Hän on kirjoittanut teoksensa niin, että ne toimisivat myös elokuva- tai tv-sarjatoteutuksina.

Millainen näkemys Seeckillä on kirjailijan vastuusta pahuuden ja väkivallan kuvauksessa?
Feedback: vastaus: Hänestä kirjailija ja kaikki muutkin taiteentekijät tekevät ensisijaisesti taidetta, eivätkä ole vastuussa siitä, miten lukija kokee tai ”inspiroituu” väkivallan tai pahuuden kuvauksesta.

Miten Seeck kuvaa teoksissaan hyvyyttä ja pahuutta ja millainen hänestä on hyvä kirjan loppu?
Feedback: vastaus: Hänestä henkilöhahmot voivat olla moniulotteisia ja heissä voi yhdistyä hyvän ja pahan piirteitä. Kirjan loppu voi hänestä jäädä avoimeksi, eikä lopussa hyvyyden ja oikeudenmukaisuuden tarvitse voittaa. Verkostoitunut ja laajalle levittäytynyt pahuus on esillä hänen teoksissaan.

Millaisesta dekkarikerronnasta Seeck itse pitää ja millaisesta taas ei?
Feedback: vastaus: Hän pitää suhteellisen nopeatempoisesta kerronnasta, jossa henkilöitä kuitenkin kuvataan sopivan syvällisesti. Hän ei pidä liian syvällisestä, hitaasta ja tarkasta kerronnasta. Hänestä kerronnassa pitäisi olla toiminnallisuutta ja kuvailua sopivassa suhteessa, jotta tarina vetää lukijan mukaansa.

Etsi tekstistä seuraavat kontekstitiedot:

1. tekstin kirjoittaja
2. julkaisuaika
3. julkaisupaikka
4. tekstilaji
5. kohderyhmä
6. tekstin aihe
Feedback: 1. tekstin kirjoittaja: Tuomas Massinen 2. julkaisuaika: 9.3.2021 3. julkaisupaikka: Uutissuomalainen 4. tekstilaji: artikkeli 5. kohderyhmä: useita (elämyshakuiset ihmiset, terveydestään kiinnostuneet, jostakin mielihyvää tuottavasta riippuvaiset ihmiset jne.) 6. tekstin aihe: esim. Dopamiinipaaston vaikutus ihmisen hyvinvointiin

Miten moniäänisyys näkyy tekstissä? Ketkä ovat äänessä?
Feedback: mallivastaus: Tekstissä on haastateltu työterveyspsykologeja Juho Strömmeriä ja Päivi Frantsia sekä Helsingin yliopiston neurobiologian dosentti Petri Hyytiää.

Mitä näkökulmia tekstissä mainitaan aiheesta?
Feedback: mallivastaus: esim. tekstissä pohditaan syitä erilaisille riippuvuuksille jostakin (esim. someriippuvuus), mitä siitä seuraa, mitä dopamiinipaasto tarkoittaa, kenelle se sopii ja kenelle ei, mitä hyötyä ja toisaalta haittaa siitä on, mitä muita vaihtoehtoisia hoitotapoja riippuvuuksiin on.

Mikä on oma mielipiteesi artikkelin sisällöstä (monipuolisuus, luotettavuus)?

Kirjoita seuraavat suorat lainaukset epäsuoriksi omin sanoin selostaen.

– Käytännössä kaikki lapset oppivat lukemaan viimeistään ensimmäisen luokan aikana. Kouluun tullessaan noin 30 prosenttia lapsista osaa lukea, 30 prosenttia osaa lukea yksittäisiä sanoja ja loput noin 30 prosenttia tuntee kirjaimia, Lerkkanen toteaa.
Feedback: esimerkkivastaus: Lerkkasen mukaan viimeistään ensimmäisellä luokalla kaikki lapset oppivat lukemaan. Koulun alkaessa noin kolmasosa lapsista osaa lukea, kun taas kolmasosa kykenee lukemaan yksittäisiä sanoja ja kolmannes tuntee kirjaimia.

– Ristikoiden ratkominen kehittää sanatajua, sanojen hahmottamista. Mutta harrastuksen sosiaalinen puolikin on hyvin tärkeä, Elina Rosenberg sanoo.
Feedback: esimerkkivastaus: Elina Rosenbergin mielestä ristikoiden ratkomisesta on hyötyä niin sanatajun kehittämisen ja sanojen hahmottamisen kuin sosiaalisuudenkin vuoksi.

– Kannattaa aloittaa tilanteista, jotka eivät ole kaikkein jännittävimpiä. Onnistumisten myötä on helpompi altistaa itseään myös vaikeammille tilanteille, Laakso neuvoo.
Feedback: esimerkkivastaus: Laakson mukaan onnistuminen kannustaa ihmistä altistamaan itseään myös haasteellisemmille tilanteille ja hän rohkaisee aloittamaan tilanteista, jotka eivät jännitä niin paljoa.

– Työpaikalla käydään esimerkiksi hakemassa kahvia ja samalla keskustellaan parin työkaverin kanssa. Töissä tulee luontaisesti pieniä, hyviä taukoja, jotka auttavat nostamaan vireystasoa, Kalakoski jatkaa.
Feedback: esimerkkivastaus: Kalakoski toteaa, että työssä tulevat luontaiset pienet tauot, kuten kahvin hakeminen ja työkaverin kanssa keskusteleminen, parantavat vireystasoa.

– Hallitus on hyvä esimerkki siitä, että tytöttely on yhä vahvaa, kun koetaan, että nainen on asemassa, jossa hänen ei pitäisi olla, Aaltonen toteaa.
Feedback: esimerkkivastaus: Aaltosen mielestä naisten kutsuminen tytöiksi hallituksessa osoittaa, että osa kokee naisten olevan väärässä asemassa.

Lue Keskisuomalaisen artikkeli (aukeaa uuteen ikkunaan) ja tee siihen liittyviä tehtäviä

Lue Keskisuomalaisen artikkeli (aukeaa uuteen ikkunaan) ja tee siihen liittyviä tehtäviä.

Lue artikkeli Aidosti englantilaista ja vastaa kysymyksiin.