Title: Default for Kurssimallipohja1
Course: Esittelykurssi - S202 Kieli- ja tekstitietoisuus

Q: Onko tämä oikein, väärin vai väärin
- Oikea vastaus (Vastasit oikein!)
- Väärä vastaus (Vastasit väärin)
- Väärä vastaus (Vastasit väärin)
A: Oikea vastaus

Tässä voi esittää essee-kysymyksen
Feedback: Kiitoksia vastauksestasi

Q: Onko vastaus oikein vai väärin?
- True (Vastasit oikein!)
- False (Vastasit väärin.)
A: True

Q: Mainitse vähintään yksi kolmesta ensimmäisestä numerosta (kirjoita numero => yksi, kaksi, kolme...)
A: Yksi / Kaksi / Kolme
Feedback ("Yksi"): Hyvä, koska tämä on ensimmäinen luku
Feedback ("Kaksi"): Hyvä, koska tämä on toinen luku
Feedback ("Kolme"): Hyvä, koska tämä on kolmas luku

Q: Mikä seuraavista on lintu?
- Viiksitimali (Vastasit oikein!)
- Meribassi (Vastasit väärin)
- Rantanuoliainen (Vastasit väärin)
A: Viiksitimali

Mitä tarkoittaa lähimaksu?
Feedback: Kiitoksia vastauksestasi
Feedback: Lähimaksaminen on nopea, helppo ja turvallinen tapa maksaa pienempiä ostoksia. Lähimaksussa sinun ei tarvitse laittaa korttiasi maksupäätteeseen. Sinun ei myöskään tarvitse syöttää korttisi PIN-koodia. Lähimaksua voi käyttää, jos maksukortissa ja kaupan maksupäätteessä on lähimaksusymboli. Lähimaksu löytyy nykyään kaikkien pankkien maksukorteista maksuttomana lisämaksuominaisuutena. Huhtikuussa 2019 lähimaksamisen raja nousee vaiheittain 50€.

Q: Suomessa tammikuun keskilämpötila on aina pakkasen puolella.
- Tosi (Vastasit oikein!)
- Epätosi (Vastasit väärin.)
A: Tosi

Q: A on vokaali.
- Tosi (Vastasit oikein!)
- Epätosi (Vastasit väärin.)
A: Tosi

Q: Mainitse yksi pääväreistä
A: punainen / sininen / keltainen
Feedback ("punainen"): Hienoa!
Feedback ("sininen"): Aivan oikein!
Feedback ("keltainen"): Mahtavaa!

Missä seuraavissa sanoissa on astevaihtelu? Jos sanassa on astevaihtelu, kirjoita, miten konsonantti muuttuu.

1. leipoa
2. leivos
3. jalka
4. maksu
5. Taito
6. taito
7. lammas
8. kampa
9. muistaa
10. hangata
11. ranta
Feedback: vastaus: 1. leipoa (p -> v) 3. jalka (k -> -) 6. taito (t -> d) 7. lammas (mm -> mp) 8. kampa (mp -> mm) 10. hangata (ng -> nk) 11. ranta (nt -> nn)

Keksi jokaiseen kohtaan esimerkki sanasta, jossa on lyhyt ja pitkä vokaali tai konsonantin astevaihtelu.

1. u – uu
2. a – aa
3. k – kk
4. ä – ää
5. y – yy
6. nt – nn
7. p – v
8. e – ee
9. i – ii
10. k – -
11. t – d
Feedback: esimerkkivastaus: 1. uni – uuni 2. Kari – kaari 3. kuka – kukka 4. väri – väärin 5. kysy – kysyy 6. antaa – anna- 7. leipä – leivä- 8. etu – Eetu 9. tili – tiili 10. lukea – lue- 11. pöytä – pöydä-

Kirjoita mahdollisimman monta i-loppuista lainasanaa.
Feedback: mallivastaus: pankki, posti, filmi, testi, presidentti, ministeri, bussi, taksi, väri, netti, appelsiini, kirahvi, tuoli, turisti

Keskustelkaa yhdessä, mitkä suomen kielen erityispiirteet ovat mielestänne helppoja ja mitkä vaikeita.

Helppoja:

Keskustelkaa yhdessä, mitkä suomen kielen erityispiirteet ovat mielestänne helppoja ja mitkä vaikeita. Kirjatkaa esiin tulleita asioita alle.

Vaikeita:

Lue artikkeli Suomen kieli ei ole poikkeuksellisen vaikea oppia, vaikka niin luullaan (aukeaa uuteen ikkunaan) ja vastaa kysymyksiin.

Mitkä seikat vaikuttavat tutkimusten mukaan kielen oppimiseen?
Feedback: mallivastaus: Itse kieli ei vaikuta niinkään oppimiseen, vaan se, miten paljon oppija voi käyttää kieltä ja saa tukea. Myös vallitseva käsitys tietyn kielen oppimisesta heijastuu oppijoihin. Oppijan omat tavoitteet ja aikataulu sekä oikean tasoiset opinnot vaikuttavat oppimiseen.

Millaisia eroja kieltenoppijoiden välillä on suomen oppimisessa ja mistä ne johtuvat?
Feedback: mallivastaus: Oppijat oppivat suomen kielen eri tahtiin. Aikaisempi kokemus kielten opiskelusta nopeuttaa oppimista, samoin kuin kielitausta: sukukielisyydestä voi olla hyötyä. Kielen eri osa-alueiden oppimisessa on eroja yksilöiden välillä. Erityisesti opiskelun alkuvaiheessa suomen erilaisuus omaan äidinkieleen verrattuna aiheuttaa haasteita.

Miten toisten suhtautuminen oppijan suomen käyttöön vaikuttaa kielen oppimiseen?
Feedback: mallivastaus: Toisten positiivinen suhtautuminen oppijan suomen käyttämisen tapaan on tärkeää. Oppijan suomen kielen taito ja kielellinen itsetunto eivät kehity, jos kommunikointikieli vaihdetaan esim. englanniksi. On tärkeää, että oppija saa hyödyntää epätäydellistäkin kielitaitoa.

Miten oppijan käsitys omasta kielitaidosta vaikuttaa kielen oppimiseen?
Feedback: mallivastaus: Oppijan käsitys omasta kielitaidosta vaikuttaa siihen, miten itsevarmasti hän käyttää kieltä ja sen eri osa-alueita. Taustalla voi olla myös pitkäaikaisia käsityksiä omista vahvuuksista ja heikkouksista. Oppijoiden kielenkäytön rohkeudessa on myös eroja: toiset käyttävät kieltä jo alkuvaiheessa, toiset vasta opittuaan kielen kunnolla.

Muuta puhekieliset ilmaukset yleiskielisiksi.

Ooksä kuullu tän biisin?
Feedback: vastaus: Oletko (sinä) kuullut tämän kappaleen?

Meiän porukat ei oo himas.
Feedback: vastaus: Meidän vanhemmat/vanhempamme eivät ole kotona.

Me katotaan leffaa.
Feedback: vastaus: Me katsomme elokuvaa.

Ne meilaa tai tekstaa sulle.
Feedback: vastaus: He lähettävät sähköpostia tai tekstiviestin sinulle.

Lähe mun messii!
Feedback: vastaus: Lähde (minun) mukaani!

Toi oli huippu idis!
Feedback: vastaus: Tuo oli hyvä idea!

Tehää jotai safkaa.
Feedback: vastaus: Tehdään jotakin ruokaa.

Eksä oo siivonnu vielä?
Feedback: vastaus: Etkö (sinä) ole siivonnut vielä?

Listaa yllä olevissa lauseissa eroja puhe- ja kirjakielen välillä:

- lause- ja virkerakenteissa
- sanavalinnoissa
- äänteissä
Feedback: esimerkkivastaus: Puhekielen lauseet ja sanat ovat lyhyempiä: Tehää jotai, tän, oo, lähe, katotaan, siivonnu, sulle, mun Puhekieliset sanat: hima, safka, huippu, idis, messii, meilata, tekstata ,biisi, leffa, porukat Kysymysten muoto (-ko-> -ks): Ooksä? Eksä oo? Kongruenssi (tekijä monikossa, verbi yksikössä): Ne meilaa tai tekstaa. Puhekielen me-muoto: Me katotaan. Omistusliitteen puuttuminen puhekielessä: mun messii, meiän porukat sanojen keskeltä ja lopusta jää pois äänteitä (kuullu, tän, katotaan, lähe, tehää, jotai, sulle, siivonnu)

Kuuntele murrenäytteitä: https://kielikompassi.jyu.fi/opetus/s2/mps/index.shtml

a)      Valitse yksi murre.
b)      Kirjoita lyhyesti:

- Miksi valitsit tämän murteen?
- Miltä murre kuulostaa?
- Mainitse muutamia esimerkkejä murteellisista sanoista.
- Miten sanat muuttuvat (pitenevät vai lyhenevät)?

Lue artikkeli Roope-setä venyyttää Aku Ankassa Jyväskylän tyyliin – asiantuntija arvioi, kuinka aidosti pankkiiri sen tekee (aukeaa uuteen ikkunaan). Vastaa kysymyksiin.

Mitä Jyväskylän seudun puhekielelle tyypillisiä piirteitä Roope-setä: Likasta peliä linkissä -sarjakuvassa esiintyy? Mainitse esimerkkejä.
Feedback: mallivastaus: Sarjakuvassa on Jyväskylälle tyypillisiä sanoja, kuten linkki, toppuluokkalainen ja taksari. Lisäksi on selkeitä murrepiirteitä (esim. d katoaa sanassa, ts muuttuu ht:ksi, svaavokaali selekä ja yleisgeminaatio kippeenä). Toisen tavun lyhyttä vokaalia venytetään pitkäksi (hy-vää-nen). Sanonnoista mainitaan jyväskyläläisen mäkihyppääjä Matti Nykäsen tunnetuksi tekemä Jokainen tsäänssi on mahollisuus.

Miksi Jyväskylän seudulla ei puhuta vahvaa murretta? Mainitse kaksi syytä.
Feedback: mallivastaus: Yleensä kaupungeissa ja niiden läheisyydessä ihmiset eivät käytä vahvaa murretta verrattuna maaseutuun. Jyväskylä sijaitsee myös eri murrealueiden – savolais-, hämäläis- ja pohjalaismurteiden – rajalla. Mitkään murrepiirteet eivät ole kovin hallitsevia.

Mitä selkeitä piirteitä esim. itämurteista Jarva löytää sarjakuvasta?
Feedback: mallivastaus: Konsonantti d puuttuu (mahdollisuus – mahollisuus) ja ts:n tilalla on ht (otsa – ohta, itseni - ihteni). Lisäksi sarjakuvassa on svaavokaali (selkä – selekä) ja yleisgeminaatio (kipeenä – kippeenä).

Mitä Jarvan mainitsemalla venyytyksellä tarkoitetaan?
Feedback: mallivastaus: Sanassa toisen tavun lyhyt vokaali äännetään pitkänä ja ensimmäinen tavu on lyhyt (esim. hy-vää-nen). Piirre on ominainen Jyväskylän seudun puhekielessä.

Mitä sarjakuvassa mainittuja Jyväskylän puhekielen piirteitä olet kuullut tai käytät itse?

Kirjoita vastaus. Käytä samaa kielen rekisteriä (puhekieltä tai yleiskieltä).

Moi, läheksä mun kaa salille kaheksalta?
Feedback: mallivastaus: Moi, joo voin mä lähtee. /Moi, en mä voi, mullei oo aikaa.

Hyvää iltaa, vastaisitteko muutamaan kysymykseen?
Feedback: mallivastaus: Hyvää iltaa, kyllä se sopii. / Hyvää iltaa, valitettavasti en ehdi vastata nyt.

Ehtisitsä tsekata, onks tää susta hyvä?
Feedback: mallivastaus: Joo, voin mä kattoo/tsekata. / Sori, nyt en ehi mut voin kattoo myöhemmin.

Hei! Miten voisin auttaa teitä?
Feedback: mallivastaus: Hei! Tarvitsisin apua sopivan puhelinliittymän valinnassa.

Katso oheinen video Marko Kilpi ja kirjailijantyö . Vastaa videon alla oleviin kysymyksiin suomeksi omin sanoin ja kokonaisin virkkein.

Voit katsoa videon niin monta kertaa kuin haluat. Voit myös pysäyttää videon toiston ja kelata videota eteen- tai taaksepäin.

Kun olet vastannut kaikkiin kysymyksiin, valitse "Lopeta tentti" ja "Palauta kaikki ja lopeta".

Vahvista vielä palautuksesi.

Miten Kilven ura kirjailijana alkoi?
Feedback: mallivastaus: Hän ikään kuin ajautui kirjailijaksi, sillä hänellä oli olemassa juttu, josta hän lähti tekemään kirjaa. Ura sai nopean alun ja kirja voitti Vuoden johtolanka -palkinnon.

Mitä hyötyä Kilven työstä poliisina on kirjojen kirjoittamisessa?
Feedback: mallivastaus: Hän kirjoittaa poliisikirjoja ja ammentaa työelämästä sekä aiheita että yksityiskohtia kirjoihinsa.

Millainen on Kuopion kirjallisuuskulttuuri Kilven mielestä?
Feedback: mallivastaus: Vaikka Kuopiossa on merkittäviä kirjallisia perinteitä ja historiaa, julkaistavia teoksia kirjoittavia kirjailijoita on Kilven mielestä aika vähän. Kirjakantti-tapahtuma on tärkeä kaupungin kirjallisuuskulttuurille ja sen merkitys tulee lisääntymään hänestä tulevaisuudessa.

Miten Kilpi suhtautuu painettuun kirjaan ja digikirjaan?
Feedback: mallivastaus: Vaikka digitaalisuus lisääntyy koko ajan, painetun kirjan käteen ottaminen ja siihen syventyminen ovat Kilven mielestä tärkeitä elämyksiä. Painettu kirja tulee hänestä säilymään vielä kauan.

Marko Kilpi puhuu savolaismurretta. Millaiselta se sinusta kuulostaa?

Katso Roman Schatzin haastattelu ja vastaa kysymyksiin omin sanoin suomeksi.

Voit katsoa videon niin monta kertaa kuin haluat. Voit myös pysäyttää videon toiston ja kelata videota eteen- tai taaksepäin.

Kun olet vastannut kaikkiin kysymyksiin, valitse "Lopeta tentti" ja "Palauta kaikki ja lopeta".

Vahvista vielä palautuksesi.

https://www.youtube.com/watch?v=8id4Mx9PEzQ

Millainen suhde Roman Schatzilla on kirjastoon? Mitä kirjasto merkitsee hänelle?
Feedback: mallivastaus: Schatz ei ole perinteinen kirjaston käyttäjä, sillä hän ei ole juurikaan lainannut kirjoja koskaan, vaan ostanut niitä. Schatzille kirjastot ovat lähinnä esiintymispaikkoja. Hän on kirjailija, ja kirjastoissa hän tapaa ihmisiä, jotka lainaavat ja lukevat hänen kirjojaan ja hän saa heiltä palautetta niistä.

Miten Roman Schatz oppii uutta?
Feedback: mallivastaus: Hän ei opi kirjoista, vaan elämästä ja kirjoittaa kokemuksiaan kirjoihin. Näin kirjat eivät ole irrallaan todellisuudesta. Hänen mottonsa on: ”Elä, että opit ja kirjoita, että ymmärrät.” Hänestä kirjoittamisprosessi auttaa asioiden ymmärtämisessä.

Millaista kirjan kirjoittaminen on Schatzin mielestä?
Feedback: mallivastaus: Kirjoittamisprosessi ei ole mukava, sillä työ on pääosin yksinäistä, välillä tylsää ja istuminen aiheuttaa selkäkipuja ja työajat ovat erilaisia kuin muilla. Lopputulos on kuitenkin palkitseva.

Miten Schatz kuvailee suomalaisia? Millaisia suomalaiset hänen mielestään ovat ja ovat olleet?
Feedback: mallivastaus: Schatzin mielestä suomalaisissa on kaksi puolta: heissä on sisua ja ”villejä”piirteitä maan syrjäisen sijainnin vuoksi, mutta nykyään suomalaiset ovat koulutusjärjestelmän vuoksi sivistyskansa ja heillä on hyvä maine maailmalla.

Mitä suomen ja saksan kielen eroja Schatz mainitsee?
Feedback: mallivastaus: Suomen ja saksan fonetiikka ovat erilaisia: saksa on ”lähikieli”, joka ei kanna kauas, sillä sitä puhutaan suun etuosassa. Suomea taas äännetään kurkun takaosassa ja äänteelliset erot ovat isoja ja puhe kuuluu kauemmaksi, tavut erottuvat hyvin. Lisäksi suomen kielikuvat ovat hänestä tarkempia, parempia ja voimakkaampia. Niistä voi oppia ihmisten ajattelusta.

Millaista tekstin kääntäminen on Schatzin mielestä?
Feedback: mallivastaus: Hänestä kääntäminen on hieman helpompaa kuin itse kirjoittaminen, sillä kääntäessä ei tarvitse keksiä tarinaa.

Katso Heli Laaksosen haastattelu ja vastaa kysymyksiin omin sanoin suomeksi.

Voit katsoa videon niin monta kertaa kuin haluat. Voit myös pysäyttää videon toiston ja kelata videota eteen- tai taaksepäin.

Kun olet vastannut kaikkiin kysymyksiin, valitse "Lopeta tentti" ja "Palauta kaikki ja lopeta".

Vahvista vielä palautuksesi.

Mitä Laaksonen kertoo kirjaan koottujen lehtikirjoitusten valintaperusteista?
Feedback: mallivastaus: Hän valitsi noin 50 kolumnia 150 kirjoittamastaan kolumnista. Valitut tekstit on julkaistu erikoisalan lehdissä, mutta ne on tehty huolellisesti ja tarkasti, joten hän halusi, että ne julkaistaisiin muutenkin kuin kerran lehdessä. Hän valikoi tekstejä, joiden aiheet ovat kestäviä pidemmälläkin aikavälillä. Kirjassa on sekä tarinamaisia että pohtivia tekstejä.

Miksi Laaksonen kirjoitti kolumnin Viesti rehurekkakuskeille?
Feedback: mallivastaus: Koska hän on tavallinen autoilija, jolla ei ollut liikenteessä ketään, ketä voisi tervehtiä esim. samanlaisen ajoneuvon takia. Kirjoituksellaan hän toivoi edes rehurekkakuskien moikkaavan häntä.

Mitä Laaksonen kertoo asumishistoriastaan?
Feedback: mallivastaus: Hän on asunut erilaisissa paikoissa ja asunnoissa: lähiöissä kerros- ja rivitaloissa, sekä mummonsa kanssa maaseudulla Halikossa pienessä kylässä. Nykyään hän kuvailee itseään ”rajalla seisojaksi”, sillä hän asuu omakotitalo- ja peltoalueiden välissä.

Miten Laaksonen suhtautuu ”murrebuumiin” ja hänestä usein käytettävään ”murrerunoilija”-nimitykseen?
Feedback: mallivastaus: Hänestä kyseessä on vain murteiden käytön julkinen ”esille nousu”, sillä murteet ovat olleet koko ajan käytössä ”kotikielinä”, eivätkä ne ole kadonneet missään vaiheessa mihinkään. Hän ei koe itseään varsinaiseksi murrerunoilijaksi, vaan hän käyttää runoissaan murretta, koska se on hänelle luontevin kielimuoto.

Millaisia ovat olleet Laaksosen tapaamiset hänen teostensa lukijoiden kanssa?
Feedback: mallivastaus: Tapaamiset ovat olleet hienoja, suoria keskustelutilanteita ja niissä on ollut paljon ihmisiä ja ne ovat osoittaneet, miten erilaiset ihmiset puhuvat murretta. Lukijat tulevat keskustelemaan hänen kanssaan murresanojen merkityksistä sekä hänen teoksistaan ja esittävät niistä kysymyksiä. Joskus Laaksonen joutuu selittämään, ettei ole kirjoittanut kaikkia hänen nimellään julkaistuja tekstejä.

Heli Laaksonen puhuu lounaismurretta. Millaiselta se sinusta kuulostaa?

Lue teksti Kulttuurien yhdistäjä (aukeaa uuteen ikkunaan) ja vastaa kysymyksiin.

Mitä yhtäläisyyksiä ja eroja Heilongjiangin ja Joensuun välillä Xue-Pykäläinen mainitsee?
Feedback: vastaus: Molemmissa paikoissa on runsaasti metsää ja talvet ovat kylmiä, mutta Heilongjiangissa metsät sijaitsevat kauempana asuinpaikoista kuin Joensuussa. Metsiin on helpompi mennä Suomessa kuin Kiinassa.

Mitkä olivat Xue-Pykäläisen ensikosketukset suomalaisuuteen ja suomen kieleen?
Feedback: vastaus: Opiskellessaan Harbinin teknillisessä yliopistossa Xue-Pykäläinen tutustui neljään suomalaiseen vaihto-opiskelijaan. Yksi heistä lähetti Joensuun yliopistoon palattuaan seuraavan Harbiniin lähtevän vaihto-opiskelijan mukana lahjan Xue-Pykäläiselle ja kyseinen opiskelija oli Xue-Pykäläisen tuleva mies. Xue-Pykäläinen ei tiennyt tuolloin paljoakaan Suomesta ja kieli aiheutti haasteita.

Miksi Xue-Pykäläisen alkuvaihe Suomessa oli haasteellinen?
Feedback: vastaus: Alkuvaihe oli haasteellinen, sillä hän oli tottunut Kiinassa suurkaupungin elämään ja virikkeisiin, kun taas Suomessa ei talvella näkynyt ihmisiä missään. Elämä tuntui tylsältä, koska Xue-Pykäläisen mies opiskeli päivisin ja hän taas oli yksin kotona, eikä osannut kieltä.

Miten lapsen saaminen muutti Xue-Pykäläisen ja hänen miehensä elämää?
Feedback: vastaus: Ennen raskautta he asuivat vuoroin Kiinassa ja vuoroin Suomessa sekä välillä Taiwanissa. He päättivät rauhoittaa elämäänsä ja asettua asumaan Suomeen, kun Xue-Pykäläinen alkoi odottaa lasta. Heistä Suomi oli paras paikka lapsen kasvattamiselle.

Millä tavoilla Xue-Pykäläinen on päässyt hyödyntämään Kiinan tuntemustaan työelämässä Suomessa?
Feedback: vastaus: Aluksi hän pääsi Pohjois-Karjalan maakuntaliittoon kehittämään metsään ja koulutukseen liittyviä yhteistyöprojekteja Heilongjiangin ja Pohjois-Karjalan välillä. Hän on edustanut suomalaisia yrityksiä Kiinan markkinoilla ja luonut yhteyksiä kulttuuriin ja koulutukseen Kiinan ja Suomen välillä virkamiesvuosinaan. Nykyisin hän työskentelee Nanocompilla, jolla on asiakkaita myös Kiinassa ja opettaa työkavereilleen Kiinan kulttuuria ja kieltä.

Mitä eroja suomalaisessa ja kiinalaisessa työ- ja perhe-elämässä Xue-Pykäläinen on havainnut?
Feedback: vastaus: Kiinalaisessa työyhteisössä arvohierarkia on tarkka ja luottamuksellisten suhteiden luominen kumppaneihin on tärkeää. Kiinassa ei haluta olla epäkohteliaita, eikä kieltäydytä suoraan, kuten Suomessa. Kiinassa ystävät ja perheenjäsenet pitävät yhteyttä säännöllisesti ja suhteet ovat tiiviitä ja avun pyytämisen kynnys on matala. Suomessa taas ihmiset ovat itsenäisempiä ja tapaavat toisiaan harvemmin.

Onko Xue-Pykäläinen kotiutunut Suomeen? Perustele vastauksesi.
Feedback: vastaus: Hän on kotiutunut Suomeen, sillä hän kokee, että heidän kotinsa on nyt Joensuussa, eikä hän kaipaa Kiinasta mitään konkreettista. Yhteydenpito sukulaisiin onnistuu helposti nykyteknologian ansiosta.

Lue artikkeli Peruslukutaito eli tarkka ja ymmärtävä lukeminen omaksutaan koulussa, mutta silti sadattuhannet suomalaiset eivät osaa lukea kunnolla (aukeaa uuteen ikkunaan). Vastaa kysymyksiin omin sanoin suomeksi.

Mitä artikkelissa kerrotaan suomalaisten lukutaidosta nykyaikana?
Feedback: mallivastaus: Lähes kaikki suomalaiset osaavat lukea perustasolla, mutta on satojatuhansia, joiden lukutaito ei ole nykykriteereillä riittävän hyvä. Kuilu hyvien ja heikkojen lukijoiden välillä on kasvanut ja heikot lukijat muuttuvat yhä heikommiksi.

Millainen on suomalaislasten alkutaipale lukemaan opettelussa?
Feedback: mallivastaus: Suomalaislapsista lähes kaikki oppivat lukemaan ensimmäisellä luokalla: kolmannes lapsista osaa lukea jo valmiiksi, kolmannes osaa lukea joitakin sanoja ja kolmannes tuntee kirjaimia. Suomessa kutakin kirjainta vastaa sama äänne, joten suomalaislapset oppivat lukemaan nopeammin kuin vaikkapa englanninkieliset lapset.

Mitä vinkkejä Lerkkanen antaa lasten lukutaidon kehittämiseksi?
Feedback: mallivastaus: Vanhempien ja varhaiskasvattajien tulisi lukea lapsille ääneen jo pienestä pitäen, jotta he kiinnostuvat kirjaimista ja lukemisesta ja voisivat tutkia kirjoja. Lapsille voi lukea vaikkapa iltasadun vielä sittenkin, kun he ovat oppineet lukemaan. Yhdessä lukemisen olisi hyvä olla säännöllistä ja sen voi lopettaa, kun lapsi itse kertoo, että lukee ennemmin itse.

Miten nuoria voitaisiin kannustaa lukemaan enemmän?
Feedback: mallivastaus: Kouluissa lukemisen tulisi olla yhteisöllisempää, voitaisiin asettaa yhteisiä tavoitteita luokille ja lukea myös yhdessä koulupäivän aikana. Yksilöiden välisiä eroja ei tulisi korostaa liiaksi.

Miten lukemisen innon kadottanut voisi oppia nauttimaan lukemisesta uudelleen?
Feedback: mallivastaus: Lukeminen kannattaa aloittaa itseä kiinnostavista aiheista, eikä liian haastavasta teoksesta. Voi lukea yhdessä toisten kanssa tai vaikkapa lapselle ääneen ja valita kirjan, jossa on paljon kuvia, eikä liikaa tekstiä. Jos kirja ei kiinnosta, lukemisen voi keskeyttää, eikä kirjaa ole pakko lukea loppuun.

Tekstissä kerrotaan painetuista kirjoista ja äänikirjoista. Kumpia sinä suosit ja miksi?

Harjoittele analysoivaa, tulkitsevaa ja kulttuurista sekä kriittistä lukemista.

Katso Sisu Suomi 100 -mainos: https://www.youtube.com/watch?v=5p8tY8wQor4

Vastaa videon perusteella kysymyksiin.

Analysoiva lukeminen:

·         Mitä tuotetta mainos myy?

·         Mitä mainoksessa tapahtuu?

·         Millaista musiikkia mainoksessa käytetään?

·         Miten musiikki vaikuttaa mainoksen tunnelmaan?

·         Miten tuote ja tuotemerkki on sijoitettu mainokseen?
Feedback: mallivastaus: Mainos myy Sisu Polar Timber-merkkistä puutavararekkaa. Mainoksessa ajetaan talvisessa suomalaisessa maisemassa, haasteellisissa olosuhteissa Sisu-rekalla, jonka kyytiin otetaan tukkeja. Tämän jälkeen tunnelma muuttuu rauhalliseksi, kun taivaalla leiskuvat revontulet yöllä. Päivällä kuljettaja pitää tauon. Hän tekee moottorisahalla avannon järvenjäälle ja pulahtaa siihen peseytymään. Hän kävelee takaisin rekalle, pitää evästauon nuotiolla ja syö perinteistä suomalaista ruisleipää ja keittää pannukahvit. Seuraavaksi hän hyppää takaisin rekan ohjaamoon ja jatkaa tukkikuorman kuljettamista. Musiikki on elokuville tyypillistä, orkesterin soittamaa musiikkia. Musiikin tempo vaihtelee mainoksen toiminnan mukaan: se on nopeatempoista, kun mainoksessa on toimintaa, ja rauhallisempaa, kun kuljettaja pitää tauon tai näytetään rauhallista yömaisemaa. Tuotemerkki näkyy heti mainoksen alussa ”Sisu origin from Finland 100”, ikään kuin elokuvan alkutekstinä. Mainos liittyy Suomi 100 -juhlavuoteen. Myös mainoksessa vilahtaa Sisu-tuotemerkki rekassa.

Tulkitseva lukeminen:

·         Mikä on mainoksen viesti?

·         Miten iskulause (slogan) vaikuttaa mainoksen viestiin?
Feedback: Mainoksen viesti on, että Oy Sisu Auto Ab:n valmistamat rekat ovat kestäviä ja edustavat ”suomalaista sisua”, periksiantamattomuutta. Ne soveltuvat vaikeisiinkin olosuhteisiin ja lopussa oleva slogan ”It´s in our genes” viittaa siihen, että suomalaisiin liitettävä ominaisuus, sisukkuus, on myös Sisun valmistamien rekkojen piirre. Ne ovat ikään kuin suomalaisia.

Kulttuurinen ja kriittinen lukeminen:

·         Millaisia Suomi ja suomalainen ovat mainoksen mukaan?

·         Onko mainoksessa stereotypioita eli yleistyksiä? Mitä?
Feedback: Suomi kuvataan perinteisesti Pohjolan pimeäksi, kylmäksi, lumiseksi maaksi, jossa olosuhteet ovat haasteelliset. Suomalainen kuvataan sisukkaaksi, periksiantamattomaksi, luonnossa yksin selviytyväksi hieman ”erakoksi”. Streotyyppiset käsitykset Suomesta maana ja suomalaisesta sisukkaana selviytyjänä, joka ui avannossa ja syö ruisleipää ja juo pannukahvia, ovat vahvasti esillä. Sisun valmistama rekka vahvistaa kestävyydellään näitä stereotypioita.

Harjoittele analysoivaa, tulkitsevaa ja kulttuurista sekä kriittistä lukemista.

Katso Rosten Rostis -mainosvideo  https://www.youtube.com/watch?v=i8hBjlkucUY

Vastaa videon perusteella kysymyksiin.

Analysoiva lukeminen:

·         Mitä tuotetta mainos myy?

·         Mitä mainoksessa tapahtuu?

·         Millaisia henkilöitä siinä on?

·         Millaisia tapahtumapaikkoja mainoksessa on?

·         Millaista musiikkia ja äänitehosteita mainoksessa käytetään?

·         Miten musiikki ja äänitehosteet vaikuttavat mainoksen tunnelmaan?

·         Miten tuote ja tuotemerkki on sijoitettu mainokseen?
Feedback: Mainos myy Rostenin valmistamaa Rostista, joka tehdään samoista aineista kuin karjalanpiirakka (ruistaikina, riisipuuro, kananmuna ja voi), mutta tuote on ”nyytin” muotoinen. Kyseessä on siis modernimpi versio perinteisestä karjalanpiirakasta. Tuote voitti Suomalainen menestysresepti 2020 -kilpailun. Mainoksen alussa kuvataan usvaista maaseutumiljöötä (puutalo ja piharakennukset) Karjalassa. Tämän jälkeen siirrytään talon sisätiloihin: tuvassa vanha nainen katselee valokuvaa ja katsoo ulos ikkunasta muistoihin vajonneena. Tämän jälkeen hän ottaa kaapista esiin leivontatarvikkeet ja alkaa valmistaa taikinaa käsin. Videossa kuvataan lähietäisyydellä naisen rauhallista ilmettä ja leivonnan työvaiheita: taikinan pyörittelyä, kaulimista, täytteen levittämistä, voitelua ja lopulta tuotteen paistamista. Välissä nainen hoivaa kissaa sylissään. Kun leipomukset ovat valmiit, nainen ottaa pellin leivinuunista. Valmiit tuotteet höyryävät herkullisen näköisinä. Seuraavaksi siirrytään toiseen miljööseen – sateiseen kaupunkiin, jossa nuori nainen ja mies kävelevät. Mies taluttaa pyörää ja hänellä on kädessään paperipussi, josta näkee tekstin ”Rostis” ja läpinäkyvästä osasta näkyy paistotuotteita. Nainen nappaa pussin itselleen ja maistaa yhden ”rostiksen”. Hän nyökyttelee päätään tyytyväisenä. Tämän jälkeen hän ojentaa pussin miehelle. Lopuksi kertojaääni toteaa karjalaismurteella: ”Rosten rostis – kaipuusta Karjalaan. Maku viep mukanaan.” Samalla mainoksessa kuvataan Rostiksia liinan päällä astiassa ja kuvassa on valmistajan logo sekä tuotemerkki ”Rostis” ja iskulause tekstimuodossa: ”Kaipuusta Karjalaan – maku vie mukana”. Mainoksen alussa kuuluu käen kukkumista ja taustalla soi Rapiat-yhtyeen kappaleen Kullan kulku -kertosäe. Kappale kytkeytyy Kalevala-perinteeseen ja Kanteletar-runoteokseen, sillä siinä on Armahan kulku -niminen runo. Kantelettaren Lähet kukka kulkemahan -runossa on myös laulussa lauletut säkeet ”näillä pitkillä pihoilla / kaunehilla kartanoilla”. Musiikki vaikuttaa runon kaihoisaan ja herkkään tunnelmaan: se havainnollistaa menneitä aikoja ja kaipuuta Karjalaan lapsuuden mummolaan. Rostis-tuote tulee esille sen valmistusprosessissa ja lopuksi valmiina tuotteena.

Tulkitseva lukeminen:

·         Mikä on mainoksen viesti eli tärkeä sanoma?

·         Miten iskulause (slogan) vaikuttaa mainoksen viestiin?
Feedback: Iskulause ”Kaipuusta Karjalaan – maku vie mukana” vahvistaa mainosvideon viestiä: rostista maistamalla pääsee makumatkalle menneisyyteen ja tuote tarjoaa helpotusta kotiseutuikävään. ”Maku vie mukana” lupaa, että tuote on hyvä ja toisaalta tarjoaa ikään kuin aikamatkan menneisyyteen. Mainoksessa vanhat perinteet halutaan näyttää hyvässä ja arvokkaassa valossa ja tuotteet maistuvat vielä nykyajan kaupunkilaisillekin. Kaikkea ei siis tarvitse aina muuttaa. Vanha hyväksi havaittu resepti toimii edelleen.

Kulttuurinen ja kriittinen lukeminen:

·         Onko mainoksessa stereotypioita eli yleistyksiä? Mitä?

·         Miksi mainos vetoaa tunteisiin?
Feedback: Mainos myy stereotyyppistä ajatusta ”vanhasta hyvästä ajasta” ja vetoaa tunteisiin, sillä se edustaa monille kaipuuta kotiseudulle, mummolaan ja omille juurille. Mainos luo mielikuvan, että Rostis-tuote on olennainen osa suomalaisuutta, sillä se valmistetaan samoista aineista kuin perinteinen karjalanpiirakka. Tuote nähdään imagoltaan voimakkaasti suomalaisena, sillä se voitti Suomalainen menestysresepti 2020 -kilpailun. Mainosvideo vahvistaa stereotyyppistä kuvaa vanhasta Karjalasta, sen maisemista, rakennuksista ja ihmisistä. Tuote on kuitenkin uusi, mutta se halutaan liittää nostalgiamaisesti menneisyyteen.