Title: Step 1
Course: Kiertotalous: Kulttuurikasarmi Hiukkavaara

Tässä kysymyksiä kohtaan Step 1.

Feedback shared by this category's questions, if right: Vastauksesi on oikein.
Feedback shared by this category's questions, if partly right: Vastauksesi on osittain oikein.
Feedback shared by this category's questions, if wrong: Vastauksesi on väärin.

Q: Rakentamisen toimialalla syntyvän jätteen vähentämiseen on alettu kiinnittää huomiota. Minkä verran tuota jätettä kertyi vuonna 2015 kaiken kaikkiaan, kun myöskin maajäte lasketaan mukaan?
- 2-5 miljoonaa tonnia.
- 5-8 miljoonaa tonnia.
- 8-11 miljoonaa tonnia.
- 11-14 miljoonaa tonnia.
- Yli 15 miljoonaa tonnia.
A: Yli 15 miljoonaa tonnia.
Feedback: Vuonna 2011 jätemäärä oli 18,4 miljoona tonnia, vuonna 2015 määrä oli vielä 15,06 miljoonaa tonnia.

Q: Valitse oikea vaihtoehto. EU:n jätedirektiivi edellyttää, että jäsenmaissa on vuoteen 2020 mennessä kierrätettävä rakennus- ja purkujätteistä...
- 30%
- 50%
- 70%
- 90%
A: 70%
Feedback: EU:n jätedirektiivi edellyttää, että jäsenmaissa vuoteen 2020 mennessä kierrätetään 70 % rakennus- ja purkujätteistä materiaalina. (Ympäristöministeriön raportteja 17 | 2014)

Q: Mitä kiertotalous tarkoittaa? Valitse alta yksi parhaiten kiertotaloutta koskeva väite.
- Kotitalous- ja rakennusjätteiden kierrättämistä.
- Ei pelkästään jätteiden kierrättämistä, vaan myös tuotteiden suunnittelemista niin, että niiden kierrättäminen pystytään paremmin toteuttamaan.
- Kotitalousjätteiden lajittelemista kotona.
- Kotialousjätteiden lajittelua lajitteluasemilla.
- Vapaa-ajan asuntojen jätteiden kuljettamista aluekeräsypisteisiin.
A: Ei pelkästään jätteiden kierrättämistä, vaan myös tuotteiden suunnittelemista niin, että niiden kierrättäminen pystytään paremmin toteuttamaan.
Feedback: Virheellisesti kiertotalous usein ymmärretään syntyneen jätteen kierrätyksenä ja jätetään huomioimatta, että kiertotaloudessa tuotteet jo lähtökohtaisesti suunnitellaan kiertäviksi. Kiertotalousajattelun pitäisi kattaa tuotteen suunnittelu ja koko arvoketju. (JätePlus 2/2019 http://www.jateplus.fi/jateplus-12015/mita-on-kiertotalous/)

Q: Millainen määrä bändejä treenaa Kulttuurikasarmi Hiukkavaaran tiloissa?
- Noin 60 bändiä.
- Noin 100 bändiä.
- Noin 150 bändiä. (Noin 200 bändiä.)
- Noin 250 bändiä.
A: Noin 250 bändiä.
Feedback: Kulttuurikasarmi Hiukkavaarassa treenaa noin 250 bändiä. Bänditiloja on noin 100 kpl, eli keskimäärin 2,5 bändiä jakaa yhden harjoitustilan. Lähteet: Raimo Ahlroosin haastattelu ja Oulun kaupungin kehittämissalkku https://www.oukapalvelut.fi/kehittamishankkeet/Hankekortti1.asp?ID=571.

Q: Mitkä väitteet pitävät paikkansa videon "K2 Unplugged 2019..." perusteella? (Väärästä valinnasta saa miinuspisteen)
- Kasarmirakennuksessa on reilusti tilaa esim. maalausten liikutteluun.
- Kollegojen läsnäolo lisää yhteisöllisyyttä, kun on helppo mm. jutella naapuritaiteilijoiden kanssa.
- Edullinen vuokra on yksi tärkeä syy siihen, että taiteilijoita työskentelee kasarmilla niin paljon.
- Taiteilijayhteisön vuosittain järjestämillä avoimien ovien päivillä käy useita satoja vieraita, joten taiteilijat saavat töitänsä yleisön nähtäville.
- Kasarmille voi halutessaan jäädä pysyvästi asumaan. (Väärin, kasarmille ei voi jäädä pysyvästi asumaan.)
- Alueella on oma ruokala, jossa voi syödä edullisesti. (Väärin, missään ei mainita, että alueella olisi ruokala, jossa taiteilijat voisivat käydä syömässä. Sellaista ruokalaa ei alueella ole.)
A: Kasarmirakennuksessa on reilusti tilaa esim. maalausten liikutteluun.; Kollegojen läsnäolo lisää yhteisöllisyyttä, kun on helppo mm. jutella naapuritaiteilijoiden kanssa.; Edullinen vuokra on yksi tärkeä syy siihen, että taiteilijoita työskentelee kasarmilla niin paljon.; Taiteilijayhteisön vuosittain järjestämillä avoimien ovien päivillä käy useita satoja vieraita, joten taiteilijat saavat töitänsä yleisön nähtäville.
Feedback: Kasarmilla ei voi asua pysyvästi eikä siellä ole ruokalaa. Muut väitteet pitivät paikkansa.

Q: Mitkä seuraavista väitteistä ovat totta Raimo Ahlroosin haastattelun ja Oulun kaupungin "Hiukkavaaran kulttuurikylä" -kehittämissalkun perusteella? (Väärästä valinnasta saa miinuspisteen)
- Idea kulttuurikasarmiin lähti Oulun kaupungilta.
- Oulun kaupunki ei omista kasarmia, joten sillä ei ole keinoja toimia siellä.
- Rakennukset ovat saaneet suojelumerkinnän, joten niiden omistaja, kiinteistösijoitusyhtiö Sponda Oy, ei tunnu olevan kiinnostunut alueen toiminnan kehittämisestä.
- Oulun kaupungin hallintokuntien yhteinen tahtotila on, että nykyinen toiminta alueella säilyy.
- Oulun kaupungin tahtotila ei ole käynyt selväksi, joten näillä näkymin toiminta tulee hiipumaan lähivuosina.
- Kasarmin omistajana valtio ei tunnu olevan halukas panostamaan rakennusten ylläpitämiseen ja saneeraukseen, koska rakennuksille on annettu suojelumerkintä.
A: Idea kulttuurikasarmiin lähti Oulun kaupungilta.; Oulun kaupunki ei omista kasarmia, joten sillä ei ole keinoja toimia siellä.; Rakennukset ovat saaneet suojelumerkinnän, joten niiden omistaja, kiinteistösijoitusyhtiö Sponda Oy, ei tunnu olevan kiinnostunut alueen toiminnan kehittämisestä.; Oulun kaupungin hallintokuntien yhteinen tahtotila on, että nykyinen toiminta alueella säilyy.
Feedback: Valtiolla ei ole nykyisin mitään tekemistä Hiukkavaaran kasarmien kanssa, vaan rakennukset omistaa kiinteistösijoitusyhtiö Sponda Oy. Idea alueen kulttuuriseen kehittämiseen tuli Oulun kaupungilta, mutta sillä on keinot vähissä, koska ei omista rakennuksia. Oulun kaupungin hallintokunnilla on yhteinen tahtotila alueen toiminnan jatkamisesta, mutta Sponda Oy ei tunnu olevan kiinnostunut kehittämisestä, koska rakennukset ovat saaneet suojelumerkinnän.