Title: 2. Yhdistelmäliikkuvuusohjelmien suunnittelu, muotoilu ja toteutus
Course: Verkko-opiskelu kansainvälistymisen yhteydessä > Section: Yhdistetty liikkuvuus

2.1 Yhdistelmäliikkuvuusohjelmien suunnittelu, muotoilu ja toteutus

2.1.1 Synkroninen verkkokoulutus yhdistelmäliikkuvuudessa

Määritelmä

Synkroniseen digitaaliseen koulutukseen liittyy reaaliaikaisia oppimiskokemuksia, joissa oppijat ovat vuorovaikutuksessa kouluttajien ja vertaisten kanssa samanaikaisesti digitaalisten alustojen kautta. Tämä voi tarkoittaa suoria verkkoluentoja, webinaareja, virtuaaliluokkahuoneita tai videokonferensseja.

Synkronisen verkkokoulutuksen keskeiset ominaisuudet

- Reaaliaikainen vuorovaikutus: Oppijat ovat suoraan yhteydessä kouluttajiin ja kollegoihin suorissa keskusteluissa, kysely- ja vastaustilaisuuksissa tai yhteistehtävissä
- Välitön palaute: Koska vuorovaikutus tapahtuu reaaliajassa, opiskelijat voivat saada välitöntä selvennystä tai ohjausta
- Virtuaaliset luokkahuoneet: Alustat, kuten Zoom, Microsoft Teams tai Google Meet, mahdollistavat reaaliaikaiset luennot, keskustelut ja ryhmätoiminnot
- Aikavyöhykkeen huomioiminen: Kun mukana on kansainvälisiä oppijoita, ajoitus voi vaatia koordinointia eri aikavyöhykkeiden huomioon ottamiseksi, erityisesti globaaleissa sekamuotoisissa liikkuvuusohjelmissa

Yhdistelmäliikkuvuuden edut

- Reaaliaikainen yhteistyö: Tarjoaa mahdollisuuksia kulttuurienväliseen vaihtoon ja yhteistoiminnalliseen oppimiseen eri maista tulevien opiskelijoiden kesken
- Välitön sitoutuminen: Opiskelijat hyötyvät live-keskusteluista, jotka voivat simuloida perinteisempää luokkahuonekokemusta virtuaalisuudesta huolimatta
- Aktiivinen osallistuminen: Kannustaa sitoutumiseen ja osallistumiseen suoran kommunikaation kautta vertaisten ja opettajien kanssa, mikä edistää yhteisöllisyyttä
- Kulttuurivaihto: Jos istuntoon osallistuu kansainvälisiä opiskelijoita tai oppilaitoksia, se tarjoaa mahdollisuuksia kulttuurivaihtoon synkronisen vuorovaikutuksen kautta (esim. näkökulmien jakaminen ja keskustelu globaaleista kysymyksistä)

Yhdistelmäliikkuvuuden haasteet

- Aikataulukysymykset: Erilaiset aikavyöhykkeet ja työaikataulut voivat tehdä synkronisista istunnoista haastavia koordinoida kansainvälisille opiskelijoille
- Teknologian saatavuus: Kaikilla opiskelijoilla ei välttämättä ole luotettavia internetyhteyksiä tai synkronisissa istunnoissa tarvittavaa teknologiaa
- Sitoutuminen: Suuremmissa virtuaaliluokissa voi olla vaikeampaa varmistaa, että kaikki opiskelijat osallistuvat aktiivisesti ja että he ovat mukana toteutuksessa

2.1.2 Asynkroninen verkkokoulutus yhdistelmäliikkuvuudessa

Määritelmä

Asynkroninen verkkokoulutus tarkoittaa oppimista, joka ei tapahdu reaaliajassa. Oppijat käsittelevät sisältöä oman aikataulunsa mukaan, jolloin he pääsevät käsiksi ennalta tallennettuihin materiaaleihin, moduuleihin, keskusteluihin ja tehtäviin, jotka he voivat suorittaa itsenäisesti.

Asynkronisen verkkokoulutuksen tärkeimmät ominaisuudet

- Itseohjautuva oppiminen: Opiskelijat voivat oppia omaan tahtiinsa ja käyttää kurssimateriaalia silloin, kun se heille sopii
- Esitallennetut materiaalit: Niihin voi kuulua luentoja, videoita, lukemista, tietokilpailuja ja keskustelufoorumeita, jotka opiskelijat voivat suorittaa asynkronisesti
- Joustavuus: Kiinteää aikataulua ei ole, joten opiskelijat voivat hallita aikaansa paremmin, etenkin kun heillä on eri vastuualueita tai aikavyöhykkeitä
- Maailmanlaajuinen saavutettavuus: Koska opiskelijat voivat käyttää sisältöä milloin tahansa, se poistaa aikavyöhykkeiden välisen synkronisen aikataulutuksen esteen

Yhdistelmäliikkuvuuden edut

- Joustavuus: Opiskelijat voivat käyttää sisältöä silloin, kun se sopii parhaiten heidän aikatauluunsa, mikä on erityisen tärkeää kansainvälisille opiskelijoille tai niille, joiden työajat vaihtelevat
- Globaali osallistuminen: Eri aikavyöhykkeillä olevat oppijat voivat osallistua tasavertaisesti, koska kurssin sisältö on käytettävissä 24/7
- Alhaisemmat teknologiset vaatimukset: Asynkroninen oppiminen vaatii usein vähemmän reaaliaikaista teknologiainfrastruktuuria, mikä vähentää internetin nopeudesta tai alustan luotettavuudesta johtuvien saavutettavuushaasteiden mahdollisuutta
- Syväoppiminen: Koska opiskelijat käsittelevät sisältöä omaan tahtiinsa, heillä on enemmän aikaa pohtia materiaalia perusteellisesti ja suorittaa tehtäviä

Yhdistelmäliikkuvuuden haasteet

- Vähentynyt reaaliaikainen vuorovaikutus: Opiskelijat menettävät mahdollisuuden reaaliaikaiseen palautteeseen, välittömiin selvennyksiin ja reaaliaikaiseen vertaisvuorovaikutukseen
- Itsekurin puute: Oppijat saattavat kamppailla ajankäytön hallinnan kanssa tai tuntea itsensä irrallisiksi ilman reaaliaikaisten istuntojen ja välittömän palautteen rakennetta
- Rajoitettu kulttuurinen vuorovaikutus: Vaikka eri maista tulevat oppijat voivat silti olla vuorovaikutuksessa foorumien tai tehtävien kautta, se ei ole sama asia kuin yhteensovitettujen istuntojen tarjoama välitön kulttuurienvälinen vaihto

2.1.3 Synkronisen ja asynkronisen yhdistäminen yhdistelmäliikkuvuusohjelmissa

Sekamuotoisissa liikkuvuusohjelmissa hyödynnetään usein sekä synkronisia että asynkronisia oppimisstrategioita monipuolisen ja joustavan oppimisympäristön luomiseksi, joka vastaa erilaisten oppijoiden tarpeisiin eri puolilla maailmaa. Tässä kerrotaan, miten nämä kaksi voivat täydentää toisiaan:

- Hybridilähestymistapa
- Synkroniset istunnot suoraa vuorovaikutusta varten: Nämä voivat olla luentoja, työpajoja, webinaareja tai yhteistoiminnallisia ryhmäprojekteja, joissa reaaliaikainen vuorovaikutus parantaa oppimiskokemusta
- Asynkroninen sisältö joustavuutta varten: Suorien istuntojen välissä opiskelijat voivat osallistua asynkroniseen sisältöön, kuten katsoa ennalta nauhoitettuja luentoja, suorittaa tehtäviä tai osallistua verkkokeskustelupalstoille. Näin varmistetaan, että he voivat edetä omaan tahtiinsa ja syventää ymmärrystään

2.1.4 Isännöintiyrityksen rooli työhön perustuvassa yhdistelmäliikkuvuudessa

- Joskus sekaliikkuvuudessa voidaan ennakoida isäntäyrityksen osallistumista, jos liikkuvuus on työperusteista
- Yritys voi järjestää haastatteluja ja verkkotyöpajoja, joissa esitellään tiloja, lähestymistapoja ja tekniikoita
- Tällaista koulutusta voidaan pitää sekamuotoisen työperusteisen liikkuvuuden virtuaalisena komponenttina

2.2 Älykäs harjoittelu

Älykäs harjoittelu tarkoittaa yhdistetyn liikkuvuuden yhteydessä harjoittelumallia, jossa yhdistyvät sekä virtuaaliset että fyysiset osatekijät ja jossa hyödynnetään digitaalitekniikkaa, etäyhteistyötä ja maailmanlaajuisia yhteyksiä joustavan, helposti saatavilla olevan ja innovatiivisen oppimiskokemuksen tarjoamiseksi. Tämä malli on suunniteltu mukautumaan opiskelijoiden (tai oppijoiden), työnantajien ja oppilaitosten tarpeisiin ja edistämään samalla kulttuurienvälistä vaihtoa, globaalia osaamista ja käytännön taitojen kehittämistä.

2.2.1 Älykkään harjoittelun keskeiset piirteet yhdistelmäliikkuvuudessa

Hybridiluonne (fyysinen + virtuaalinen)

- Fyysinen liikkuvuus: Opiskelija voi osallistua paikan päällä suoritettavaan harjoitteluun vieraassa maassa tai kansainvälisessä yrityksessä, jolloin hän saa suoraa käytännön kokemusta opiskelualastaan. Tätä voitaisiin täydentää virtuaalisilla elementeillä (esim. verkkotyöpajoilla, digitaalisilla projektinhallintatyökaluilla tai virtuaalisilla kokouksilla kansainvälisten tiimien kanssa)
- Virtuaalinen liikkuvuus: Vaikka opiskelija ei pystyisi matkustamaan fyysisesti, hän voi osallistua etäharjoitteluun, jossa hän työskentelee eri puolilla maailmaa sijaitsevien tiimien tai mentoreiden kanssa ja käyttää digitaalisia viestintä- ja yhteistyöalustoja

Etäyhteistyövälineet

Älykkäät harjoittelupaikat perustuvat usein digitaalisiin työkaluihin ja alustoihin, jotka mahdollistavat etäyhteistyön. Näitä voivat olla muun muassa:

- Projektinhallintatyökalut (esim. Asana, Trello, Slack)
- Videoneuvottelualustat (esim. Zoom, Microsoft Teams, Google Meet)
- Pilvipohjaiset yhteistyövälineet (esim. Google Workspace, Office 365)
- Digitaaliset oppimisalustat (esim. Moodle, Blackboard), joilla voidaan seurata oppimisen edistymistä ja tarjota virtuaalista koulutusta

Kulttuurivaihto ja kansainvälinen verkostoituminen

Harjoittelijat työskentelevät eri maista tulevien ammattilaisten rinnalla, jolloin he saavat kulttuurienvälisiä näkemyksiä ja mahdollisuuden verkostoitua maailmanlaajuisesti, mikä on korvaamatonta nykypäivän verkottuneessa työelämässä.

Virtuaalisen osan ansiosta harjoittelijat voivat olla yhteydessä ihmisiin useissa eri paikoissa ilman fyysistä läsnäoloa, mikä edistää monipuolista kulttuurista ja ammatillista vaihtoa.

Joustava ajankäyttö

Harjoittelijat voivat työskennellä projekteissa joustavasti asynkronisesti, jolloin he voivat sovittaa harjoittelun yhteen muiden sitoumusten, kuten opiskelun tai osa-aikatyön, kanssa. Asynkronisia työkaluja voidaan käyttää töiden lähettämiseen, virtuaalikokouksiin osallistumiseen ja yhteistyöhön eri aikavyöhykkeiden välillä.

Mentorointi ja valvonta

- Virtuaalinen mentorointi: Vaikka harjoittelu olisi virtuaalinen, mentorit voivat ohjata harjoittelijoita digitaalisten alustojen kautta ja antaa säännöllistä palautetta videopuheluiden, sähköpostien ja chat-toimintojen kautta. Tämä auttaa ylläpitämään henkilökohtaista ja jäsenneltyä oppimiskokemusta
- Fyysinen valvonta: Jos harjoittelija on osan harjoittelusta maassa, hän voi osallistua säännöllisiin tapaamisiin tai työpajoihin henkilökohtaisesti mentoreidensa ja esimiestensä kanssa

2.3 Virtuaalinen vaihto

2.3.1 Virtuaalivaihdon määritelmä

Eri kulttuurikontekstista/maista tulevien vertaisten välinen vaihto, jossa käydään oppimisvuoropuhelua yhteisesti kiinnostavista aiheista viestintäteknologian ja fasilitoinnin tukemana.

Tätä oppimiskokemusta luonnehtivat seikat:

- Vertaisoppiminen
- Kansainvälinen ulottuvuus (kulttuurienvälinen ulottuvuus)
- Oppimisdialogi
- Yhteisesti kiinnostava aihe (kulttuurienväliset aiheet, ammatilliset aiheet)
- Teknologiat
- Fasilitointi

2.3.2 Virtuaalivaihdon syntyminen

- Virtuaalivaihto sai alkunsa vuonna 2001 syyskuun ^11. päivän tapahtumien jälkeen, jotta voitaisiin luoda yhteys (ainakin etäkokoustyön muodossa) Yhdysvalloista ja MENA-alueilta (Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka) tuleviin yliopisto-opiskelijoihin
- Aloitetta tuki UNO
- Virtuaalivaihto Eurooppaan alkoi vuonna 2018 Euroopan komission tehtyä päätöksen Pariisin Bataclanin tapahtumien (2016) jälkeen
- Pandemian aikana se lisääntyi paljon, jotta nuoret pysyisivät paremmin yhteydessä toisiinsa

2.3.3 Virtuaalivaihto ammatillisen koulutuksen kontekstissa

- Korkeakoulujen virtuaalisen vaihtomallin mukauttaminen ammatillisen koulutuksen järjestelmään
- Kestävän ratkaisun toteuttaminen oppijoiden yhdistetyn liikkuvuuden helpottamiseksi
- Erilainen ja motivoiva tapa ”oppia kieliä”
- Mahdollistetaan kulttuurienvälisten taitojen hankkiminen menetelmällä, jossa oppijat ovat todellisia päähenkilöitä

Virtuaalista kulttuurienvälistä vaihtoa voidaan toteuttaa sekä kahden- että monenvälisesti (koska kyse on virtuaalisesta toiminnasta, valtioiden välinen ulottuvuus ei välttämättä toteudu kahden kumppanin välillä kahdesta maasta vaan myös useiden eri maista tulevien kumppanien välillä). Tämäntyyppiseen vaihtoon on suositeltavaa ottaa mukaan koko luokkaryhmä, joka voi hyötyä oppimiskokemuksesta, joka perustuu aiheisiin, jotka liittyvät heidän identiteettiinsä ihmisenä (kuka olen, missä asun, mitä intohimoja minulla on, mitä opiskelen, mikä on lempiurheilulajini, mikä on lempimusiikkini jne.) ja kulttuuri-identiteettiinsä (perinteeni, kotikaupunkini, ruokani jne.).

Vaihtotoiminta on jaettu synkroniseen (viikoittaiset verkkoistunnot harjoittelijoiden välillä) ja asynkroniseen (viikoittain annettavat tehtävät synkronisen istunnon valmistelemiseksi). Synkronisten istuntojen toteuttamiseksi kumppanit/ammattikoulut sopivat käytettävän digitaalisen alustan käytettävissä olevista ja mahdollisista digitaalisista välineistä, joilla tuetaan oppilaiden välisten suhteiden rakentamista (Telegram-chattia tai WhatsAppia puhelimessa voidaan käyttää etäviestinnän tukemiseen ja mahdollisten annettujen tehtävien – valokuvien, videoiden, musiikin, esitysten jakamiseen). Vaihto perustuu yhteisen kielen (englanti) käyttöön, joka on oppilaiden ensimmäinen opiskelukieli.

Virtuaalisen ammatillisen koulutuksen vaihtomalli

- 4–8 viikon mittaiset virtuaalivaihdot
- Viikoittaiset ja valmistelevat tehtävät
- Viikoittaiset verkkoistunnot (oppijoiden tapaamiset ja keskustelut), joissa käytetään yhteistä kieltä (englanti) ja luodaan alaryhmiä erityisiä yhteistehtäviä varten
- Digitaalisten tuotteiden luominen
- Kulttuurienväliset ja tekniset aiheet
- Opettajien fasilitointi (se ei ole oppitunti)
- Inklusiivinen lähestymistapa (koko luokkaryhmä mukana)
- Virtuaalinen oppimistila, jossa oppilaat ovat keskiössä
- Virtuaalinen tila vieraiden kielten harjoitteluun todellisuuskontekstissa
- Läpileikkaava erilaisille kohderyhmille (korkeakoulut, nuoret, ammatillisen koulutuksen opiskelijat)
- Joustava virtuaalisen vaihdon tyypittelyn suhteen: Kulttuurienvälinen ja/tai ammatillinen (sovitettavissa eri ammattialoille) ja maantieteellinen (kaikki maat voivat olla mukana)

2.3.4 Vaikutus

- Lyhyen aikavälin vaikutukset oppijoihin
- Opettajat vahvistavat, että oppijat ovat kehittyneet kielellisten ja digitaalisten taitojen lisäksi:
- Yhteistyötaidot (tuki ja vastavuoroinen apu, kyky suhtautua erilaisiin ajatuksiin ja näkökulmiin, taipumus luoda suhteita ja ystävyyssuhteita)
- Suunnittelutaidot toteuttaa annetut tehtävät aikataulussa käyttäen henkilökohtaista autonomiaa

2.3.5 Virtuaalivaihto ja sähköinen ystävyyskoulutustoiminta

Virtuaalivaihtoa ja eTwinning viittaavat opiskelijoiden ja oppilaitosten välisiin digitaalisiin yhteistyömahdollisuuksiin, mutta niillä on erilaiset kohderyhmät, muodot ja tavoitteet.

2.3.5.1 Kohderyhmä

Virtuaalinen vaihto:

- Kohderyhmä: Virtuaalivaihdot voidaan suunnata kaikenikäisille opiskelijoille (toisen asteen oppilaitokset, korkea-asteen oppilaitokset ja joskus jopa nuorisojärjestöt tai aikuisopiskelijat)
- Mukana voi olla sekä nuoria (esim. nuorisotyön tai epävirallisten koulutusohjelmien kautta) että akateemisia opiskelijoita (lukio- ja yliopistotaso)
- Pääpaino on kulttuurienvälisen ymmärryksen ja globaalien taitojen parantamisessa, joten se on usein avoin laajemmalle kansainväliselle yleisölle kuin vain eurooppalaisille kouluille

eTwinning:

- Kohderyhmä: eTwinning on suunnattu erityisesti ala- ja yläkoulun oppilaille ja opettajilleEuroopan unionissa (EU), mutta se on nyt avoin myös joillekin EU:n ulkopuolisille kumppanimaille
- Se palvelee ensisijaisesti opettajia, jotka tekevät yhteistyötä muiden opettajien kanssa ja ottavat oppilaita mukaan yhteisiin hankkeisiin

2.3.5.2 Maantieteellinen soveltamisala

Virtuaalinen vaihto:

- Virtuaalivaihto-ohjelmat voivat tapahtua maailmanlaajuisesti, ja niihin voi osallistua oppilaita useista eri maista ympäri maailmaa. Painopiste on pikemminkin kansainvälisessä yhteistyössä kuin tietylle alueelle rajoittamisessa
- Alueellisia esimerkkejä: Maailmanlaajuiseen virtuaalivaihtoon (esimerkiksi SOLiyan, Global Nomads Groupin tai Embu Foundationin kaltaisten organisaatioiden järjestämiin vaihto-ohjelmiin) osallistuu Euroopan lisäksi usein maita Afrikasta, Aasiasta, Amerikasta, Amerikasta ja Lähi-idästä

eTwinning:

- eTwinning keskittyy alueellisesti erityisesti Euroopan maissa sijaitseviin kouluihin ja joihinkin EU:n ulkopuolisiin maihin, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksia EU:n kanssa

Osallistujamaat ovat enimmäkseen EU:n jäsenvaltioita, mutta se ulottuu myös EU:n naapurimaihin, kuten Turkkiin, Norjaan ja joihinkin Länsi-Balkanin maihin

2.3.5.3 Foorumit ja välineet

Virtuaalinen vaihto:

- Virtuaalivaihdossa voidaan käyttää erilaisia alustoja ja välineitä erityishankkeesta tai -aloitteesta riippuen. Käytettävät alustat ovat usein avoimen lähdekoodin alustoja tai alustaneutraaleja, ja ne on suunniteltu tukemaan erilaisia yhteistyötyyppejä
- Joissakin virtuaalivaihto-ohjelmissa kehitetään erityisiä alustoja tai digitaalisia tiloja oppimisen helpottamiseksi, kun taas toisissa voidaan käyttää olemassa olevia verkkotyökaluja (esim. Zoom, Microsoft Teams, Google Docs jne.)

eTwinning:

- eTwinning toimii eTwinning-portaalina tunnetun erityisen alustan kautta, jossa opettajat voivat löytää kumppaneita, luoda projekteja ja tehdä yhteistyötä käyttämällä integroituja työkaluja, kuten TwinSpacea (oppilaiden ja opettajien yhteistoiminnallinen työtila) sekä viestintävälineitä reaaliaikaisia keskusteluja ja vaihtoja varten
- Se tarjoaa virallisemman rakenteen, jossa on pääsy resursseihin, rahoitukseen ja opettajien ammatilliseen kehitykseen

2.3.5.4 Painopiste ja lähestymistapa

Virtuaalinen vaihto:

- Painopiste: Keskitytään enemmän kulttuurienväliseen viestintään ja globaalin tietoisuudenja kansalaisuuden edistämiseen suoran vuorovaikutuksen kautta eri maista tulevien vertaisten kanssa
- Virtuaalivaihdot ovat tyypillisesti joustavampia ja usein vähemmän opetussuunnitelmapainotteisia, ja ne tarjoavat oppilaille mahdollisuuksia kehittää henkilökohtaisia ja ammatillisia taitoja kansainvälisissä ympäristöissä
- Pääpaino on kulttuurien välisessä vuoropuhelussa, globaalissa ongelmanratkaisussa ja yhteistyössä yhteisissä hankkeissa, kuten sosiaalisten kysymysten, ilmastonmuutoksen tai teknologisten haasteiden käsittelyssä

eTwinning:

- Painopiste: eTwinning-hankkeet ovat yleensä enemmän opetussuunnitelmapohjaisia ja pedagogisesti jäsenneltyjä, ja niissä keskitytään akateemiseen oppimiseen, koulun kehittämiseen ja opettajien digitaalisten taitojen parantamiseen
- Hankkeilla pyritään edistämään yhteisöllistä opetusta ja oppimista, parantamaan kielitaitoa ja kannustamaan digitaalisten välineiden luovaan käyttöön kouluympäristössä
- eTwinning-hanke edistää myös verkko-oppimisen integroimista viralliseen opetukseen ja antaa opettajille mahdollisuuden tuoda kansainvälisiä näkökulmia luokkahuoneisiinsa

2.3.5.5 Organisatoriset ja rahoitukselliset näkökohdat

Virtuaalinen vaihto:

- Monia virtuaalivaihto-ohjelmia hallinnoivat usein kansalaisjärjestöt, yliopistot tai kansainväliset järjestöt, kuten SOLiya, AIESEC tai Global Education Network
- Virtuaalivaihtojen rahoitus voi tulla eri lähteistä, kuten EU:n ohjelmista (esim. Erasmus+), säätiöistä, yrityksistä tai yliopistojen kumppanuuksista

eTwinning:

- eTwinning on EU:n rahoittama ohjelma, jota tukee Euroopan komissio ja joka tarjoaa ilmaisia työkaluja ja resursseja opettajille
- Se tarjoaa taloudellista tukea joihinkin hankkeisiin ja ammatillista kehitystä mukana oleville opettajille
- eTwinning tarjoaa myös erilaisia palkintoja ja tunnustusta erinomaisille hankkeille, ja menestyksekkäille yhteistyöhankkeille myönnetään vuosittain eTwinning-palkintoja

Virtuaalivaihto on innovatiivinen pedagoginen menetelmä, joka perustuu vertaisten väliseen oppimisvuoropuheluun. Eri kulttuureista tulevat vertaiset keskustelevat haastavista, kulttuurienvälisistä tai ammatillisista aiheista asiantuntijan ja puolueettoman ohjaajan johdolla.

E-Twinning on eurooppalaisen foorumin aloite, jota käyttävät pääasiassa koulut, mutta se on erittäin hyödyllinen myös ammatillisille oppilaitoksille.

Alustan tarkoituksena on, että koulut voivat tehdä yhteistyötä digitaalisten hankkeiden parissa, joihin oppilaat osallistuvat aktiivisesti.