Title: Johdanto ja määritelmät
Course: Sosiaalinen inkluusio > Section: Tiedostamaton ennakkoasenne

Johdanto ja määritelmät

Tämän kokonaisuuden tavoitteena on lisätä tietoisuutta ennakkoasennemekanismeista, tehdä ne tunnistettaviksi ja tarjota työkaluja niiden voittamiseksi. Toivottu oppimistulos olisi tietoisuuden ja työkalujen hallinta, jotta voidaan voittaa ennakkoluulot ja luoda positiivinen oppimisympäristö.

Ennakkoluulo on puolueellisuutta jonkin asian, henkilön tai ryhmän puolesta tai vastaan verrattuna toisiin tavalla, jota pidetään epäoikeudenmukaisena. Ennakkoluuloja voi olla yksilöllä, ryhmällä tai instituutiolla, ja niillä voi olla negatiivisia tai positiivisia seurauksia. Ennakkoluulojen tyyppeihin kuuluvat 1. Tietoinen ennakkoasenne (tunnetaan myös nimellä eksplisiittinen ennakkoasenne) ja 2. Tiedostamaton ennakkoasenne (tunnetaan myös nimellä implisiittinen ennakkoasenne). Tiedostamaton ennakkoasenne  voidaan määritellä oletukseksi, uskomukseksi tai asenteeksi, joka on olemassa alitajunnassa. Jokaisella on näitä ennakkoluuloja ja he käyttävät niitä henkisinä oikoteinä nopeampaan tiedonkäsittelyyn. Implisiittiset ennakkoluulot kehittyvät ajan myötä, kun keräämme elämänkokemuksia ja altistumme erilaisille stereotypioille.

Tiedostamattomat ennakkoasenteet ovat sosiaalisia stereotypioita ihmisryhmistä, joita yksilöt muodostavat oman tietoisen tietoisuutensa ulkopuolella. Meillä kaikilla on tiedostamattomia uskomuksia eri sosiaalisista ja identiteettiryhmistä, ja nämä ennakkoluulot johtuvat ihmisten taipumuksesta järjestää sosiaalinen maailmansa luokittelemalla.

Tiedostamaton ennakkoasenne on paljon yleisempää kuin tietoinen ennakkoluulo. Yksilöillä voi usein olla tiedostamattomia ennakkoasenteita, jotka ovat ristiriidassa heidän omien tietoisten arvojensa kanssa. Tietyt tilanteet voivat aktivoida tiedostamattomia asenteita ja uskomuksia. Esimerkiksi ennakkoluulot voivat olla yleisempiä, kun tehdään useita tehtäviä samanaikaisesti tai työskennellään paineen alla.

Mitä on ennakkoasenne opetuksessa?

Yleisesti ottaen opettajan ennakkoasenne, joka tunnetaan myös nimellä koulutuksellinen ennakkoasenne, viittaa mihin tahansa ennakkoluuloon, joita opettajilla on tiettyjä ryhmiä kohtaan iän, sukupuolen, rodun, seksuaalisen suuntautumisen tai taloudellisen aseman perusteella, mikä saa heidät kohtelemaan oppilaitaan epäoikeudenmukaisesti. Opettajan ennakkoasenne voi kuulua joko implisiittiseen (tiedostamattomaan) ) tai eksplisiittiseen (tietoiseen tai selvään) ennakkoasenteeseen.

Tietoinen tai selvä ennakkoasenne on koulutuksellinen ennakkoasenne. Se koskee opettajia, jotka ovat tietoisia ennakkoluuloista ja asenteista, joita heillä saattaa olla tiettyjä opiskelijaryhmiä kohtaan, perustuen esimerkiksi rotuun tai sukupuoleen. Implisiittinen ennakkoasenne puolestaan viittaa ennakkoluuloihin, joita opettajalla saattaa olla täysin tiedostamattaan, mikä voi mahdollisesti johtaa i haitallisiin seurauksiin luokkahuoneympäristössä. Molemmat opettajan ennakkoasenteen tyypit sisältävät ennakkokäsityksiä, mielipiteitä tai asenteita tiettyjä ryhmiä kohtaan. Tämä johtaa arvioihin, joita ei ole perusteltu tosiasioilla ja tuloksena on, että opiskelijoita kohdellaan keskenään epätasa-arvoisilla tavoilla.

Tiedostamaton ennakkoasenne, näkyvä ero ja opetus (3:44 min)

Koulutuksellinen ennakkoasenne voi ilmetä monenlaisina erilaisina ennakkoasenteina. Ennakkoasenne voisi esimerkiksi perustua oletuksiin ja ennakkokäsityksiin, jotka liittyvät:

- Henkiseen tai fyysiseen kykyyn
- Sukupuoleen
- Kulttuurisiin väärinkäsityksiin
- Seksuaaliseen suuntautumiseen
- Rotuun
- Etnisyyteen tai kulttuuri-identiteettiin
- Uskontoon
- Sosioekonomiseen asemaan

Opettajan ennakkoasenne voi vaikuttaa syvästi ja monin tavoin oppilaisiin luokkahuoneessa. Se vaikuttaa oppilaiden kykyyn menestyä, kasvaa, oppia ja tuntea olonsa turvalliseksi luokassa. Kun opiskelijat näkevät opettajan kohtelevan heidän kollegoitaan eri tavalla, heillä on taipumus jäljitellä tätä käyttäytymistä.

Lisääntynyt tietoisuus mahdollisista ennakkoluuloista ja toiminta niiden torjumiseksi on oleellista, kun luodaan ympäristöä, jossa kaikki opiskelijat tuntevat olonsa tervetulleeksi. Itsetuntemus on enemmän kuin puolet tästä taistelusta ja on olemassa työkaluja, jotka voivat auttaa opettajia ymmärtämään ja hallitsemaan ennakkoluulojaan positiivisesti.

Esimerkkejä koulutuksellisista ennakkoasenteista

Sukupuoliennakkoluulo voi aiheuttaa sen, että opettajat ja oppilaitokset kohtelevat sukupuolia eri tavoin ja soveltavat sääntöjä epäjohdonmukaisesti, jolloin odotukset hämärtyvät. Koska sukupuolittuneet odotukset ovat yhteiskunnassa niin yleisiä, emme ehkä huomaa epäjohdonmukaisuuksia ja epätasa-arvoa, jotka saattavat olla läsnä työelämässämme.

Esimerkkejä sukupuoliennakkoluulosta voivat olla:

- Eroja eri sukupuolille tarjottavissa urheilu- ja vapaa-ajan mahdollisuuksissa.
- Odotukset siitä, että opiskelijat leikkivät eri tavoin – esimerkiksi odottaen miespuolisten osallistujien olevan riehakkaampia ja ehkä siksi kritisoiden samaa käytöstä naispuolisissa osallistujissa.
- Odotukset siitä, että naisopiskelijat ovat siistimpiä – joko työnsä esittelyssä tai luokkahuoneen siistinä pitämisessä.
- Eri odotukset opintoihin sitoutumisen, kotitehtävien palauttamisen, kertaamisen suorittamisen jne. osalta.
- Selitetään  käyttäytymistä, joka saattaa muodostaa vertaisväkivaltaa, asenteilla kuten 'tämän ikäiset tyttölapset ovat ilkeitä toisilleen' tai 'pojat ovat poikia' – ja sitten sovelletaan käyttäytymiseen menettelytapoja riittämättömällä tiukkuudella tai johdonmukaisuudella.
- Psykologi David Sadker havaitsi, että miesopiskelijat viittaavat eloisammin ja aggressiivisemmin, kun taas heidän naispuoliset vertaisensa odottavat kärsivällisemmin. Tämä voi johtaa epätasa-arvoon mahdollisuuksissa osallistua ja on yksi syy siihen, miksi viittaamattomuus- toimintatapa voi olla hyödyllinen, samoin kuin koko luokan kyselytekniikka, joka voisi olla oikeudenmukaisempi strategia oppimisen arvioinnissa.

Rotuun ja etnisyyteen liittyvä ennakkoasenne koulutuksessa

Koulutuksellinen ennakkoasenne voi myös perustua oletuksiin ja ennakkokäsityksiin (sekä tietoisesti että tiedostamatta) henkilön rodusta tai etnisyydestä.

Etniset ja rodulliset erot koulutustuloksissa, kuten koetuloksissa, ovat keskeinen kysymys koulutustutkimuksessa. Vaikka opiskelijan ja perhetekijöiden rooli tällaisten erojen muodostumisessa on hyvin tunnettu, olemassa olevat tutkimukset eivät onnistu antamaan yhtä selkeää kuvaa siitä, miten opettajat vaikuttavat etnisiin ja rodullisiin saavutuseroihin. Vuonna 2021 julkaistussa tutkimuksessaan ensimmäisen luokan matematiikan opettajista ja oppilaista Georg Lorenz osoitti tilastollisella analyysillä, (joka perustui 1007 lapsen ja 64 opettajan otokseen saksalaisissa peruskouluissa), että eri opettajat sisäistivät erilaisia stereotypioita etnisistä saavutuseroista sekä etnisiä vähemmistöjä edustavien oppilaiden saavutuksiin liittyviin ominaisuuksiin. Opettajien, joilla oli enemmän negatiivisia stereotypioita, havaittiin myös odottavan etnisiä vähemmistöjä edustavien oppilaiden matemaattisten ja lukutaitojen olevan matalammalla tasolla ensimmäisen luokan alussa (Lorenz 2021).

Etnisiin vähemmistöihin kuuluvat opiskelijat ovat vaarassa epäonnistua koulussa ja ovat herkempiä opettajien odotusten kielteisille vaikutuksille. Vuoden 2010 tutkimuksessa van den Bergh ym. tarkastelivat 41 alakoulun opettajaa. Heitä arvioitiin itsearvioinnin ja implisiittisen assosiaatiotestin avulla. Myös opettajien odotukset ja 434 oppilaan suoritustulokset arvioitiin. Opettajien ennakkoasenteiden havaittiin epäsuorasti selittävän vaihtelevissa määrin etnistä saavutuskuilua luokkahuoneissa opettajien odotusten kautta (van den Bergh ym. 2010).

David Quinnin vuoden 2021 tutkimuksessa, (Quinn 2021) opettajia pyydettiin arvioimaan kaksi kirjoitettua tekstiä, jotka ovat valkoisen ja mustan lapsen kirjoittamia. Kun opettajat käyttivät epämääräistä "luokka-asteen" arviointiasteikkoa, he arvioivat 4,7 prosenttiyksikköä todennäköisemmin valkoisen opiskelijan kirjoituksen luokka-asteen tasoiseksi tai sitä paremmaksi verrattuna samaan näytteeseen, jonka oli kirjoittanut musta opiskelija. Kuitenkin, kun opettajat käyttivät tiettyihin kriteereihin perustuvaa arviointimatriisia, valkoisen tai mustan opiskelijan arvioinnin ero ei ollut enää tilastollisesti merkittävä.

Lähde: Quinn (2021)

HUOMAUTUS: Kuvio osoittaa sen prosenttiosuuden opettajista, jotka arvioivat tehtävän "luokkatason tasoiseksi" tai korkeammaksi (luokkatason asteikko) tai "kertoo tapahtuman jossain määrin yksityiskohtaisesti" tai vielä paremmin (Rubric). Arviot on mukautettu opettajan sukupuolen, luokka-asteen, rodun/etnisen taustan, kokemuksen ja koulun rodullisten demografisten tietojen mukaan. * = ero arvosanoissa on tilastollisesti merkitsevä 95 %:n luottamustasolla.

Sosioekonomiset ennakkoluulot koulutuksessa

Vuoden 2022 tutkimus, joka julkaistiin British Journal of Educational Psychology -lehdessä, antoi opettajille arvioitavaksi identtisiä tehtäviä, mutta liitti ne joko alemman tai korkeamman sosioekonomisen aseman lapseen. Tulokset osoittivat, että opettajat antoivat alhaisempia arvosanoja työlle, jonka he uskoivat olevan peräisin heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevalta oppilaalta.

Tämä viittaa siihen, että koulutuksellinen ennakkoasenne voisi jossain määrin olla syynä siihen, että nämä lapset saavuttavat heikompia akateemisia tuloksia. Opetusministeriön tiedot osoittavat, että lukuvuonna 2020/2021 oppilaat, jotka olivat oikeutettuja maksuttomaan kouluruokailuun, saivat vähemmän todennäköisesti arvosanan 5 tai paremman perusopetuksen päättötodistuksessa (yleinen keskiasteen tutkinto) (Iso-Britannia) kuin ne, jotka eivät olleet oikeutettuja. Tämä koski kaikkia etnisiä ryhmiä ja sukupuolia.

Esimerkkejä sosioekonomisista ennakkoluuloista luokkahuoneessa voivat olla:

- Sijoitetaan alemmista sosioekonomisista taustoista olevat opiskelijat alempiin suoritustasoryhmiin
- Oletetaan, että alempi sosioekonominen asema tarkoittaa, että opiskelijoilla on vähemmän kulttuurista pääomaa
- Oletetaan, että alemman sosioekonomisen taustan opiskelijat saavat vähemmän vanhempien tukea, ja aikaa kotitehtävien tekemiseen

Tiedostamaton ennakkoasenne vaikuttaa opiskelijoihin kaikkialla ja on läsnä jokaisessa ihmisryhmässä. Implisiittistä ennakkoluuloa testataan aina kahdella tavalla.

Yksi näistä on implisiittinen assosiaatiotesti (IAT). Se pyrkii mittaamaan asenteita ja uskomuksia, joita ihmiset eivät usein halua tai pysty raportoimaan muiden psykologisten mittareiden avulla. IAT:ssä testattavan tulee yhdistää käsitteitä (kuten naiset tai homot) arvoihin ja stereotypioihin (kuten huono ja urheilullinen). Vaikka jotkut kyseenalaistavat arvioiden pätevyyden, psykologit ovat käyttäneet niitä johdonmukaisesti 1990-luvun lopulta lähtien.

Toinen menetelmä on mitata implisiittistä ennakkoluuloa ihmisryhmissä satunnaistettujen kokeiden avulla. Näitä kokeita on hyödynnetty, kun on kyse tiettyjen poikkeamien mittaamisesta. Esimerkiksi joissain kokeissa on havaittu, että ihmiset pitävät todennäköisemmin mustia ihmisiä urheilullisempina kuin muita rotuja, palkkaavat todennäköisemmin ihmisiä, joilla on stereotyyppisesti "valkoiset nimet", ja että lääkärit määräävät todennäköisemmin kipulääkkeitä valkoisille kuin mustille potilaille.

Tiedämmekö, miten käsitellä piilevää ennakkoluuloa?

Onko meillä kaikilla taipumus olla "hieman" rasistisia, seksistisiä tai hieman suvaitsemattomia kaikkia sellaisia kohtaan, joista emme pidä tai joita emme tiedostamattamme tunnista 'samankaltaiseksi'? Psykologinen tiede sanoo KYLLÄ. Tutkijat eivät ole vielä löytäneet ratkaisua pitkäaikaisten implisiittisten ennakkoluulojen poistamiseksi. Parasta, mitä he ovat tähän mennessä onnistuneet tekemään, on pyrkiä rajoittamaan näitä ennakkoluuloja. Valkoisen talon tiede- ja teknologiatoimiston raportin mukaan piilevät ennakkoluulot näyttävät olevan pitkäaikaisia ja ylisukupolvisia.

Yksilölliset strategiat tiedostamattoman ennakkoasenteen käsittelemiseksi sisältävät:

- Itsensä tiedostamisen edistäminen: omien ennakkoluulojen tunnistaminen käyttämällä implisiittistä assosiaatiotestiä (IAT) (tai muita välineitä ennakkoluulojen arvioimiseksi) on ensimmäinen askel (tässä on esimerkki: Project Implicit (harvard.edu).
- Olennaista on myös ennakkoasenteen luonteen ymmärtäminen. Tiedostamattoman ennakkoasenteen synnyttävä luokittelustrategia on normaali osa ihmisen kognitiota. Tämän tärkeän käsitteen ymmärtäminen voi auttaa yksilöitä lähestymään omia ennakkoluulojaan tietoisemmalla ja avoimemmalla tavalla (Burgess, 2007).
- Mahdollisuudet keskustella toisten (eritoten eri yhteiskuntaluokista tulevien ihmisten) kanssa voivat myös olla hyödyllisiä. Jakamalla omat ennakkoluulosi voit auttaa muita tuntemaan olonsa turvallisemmaksi omien ennakkoluulojensa tutkimisessa. On tärkeää käydä näitä keskusteluja turvallisessa ympäristössä ja varmistaa, että yksilöt tuntevat voivansa olla avoimia vaihtoehtoisille näkökulmille ja näkemyksille.
- Fasilitoivat keskustelut sekä koulutustilaisuudet, jotka edistävät ennakkoluulolukutaitoa ja käyttävät yllä lueteltuja käsitteitä ja tekniikoita, ovat osoittautuneet tehokkaiksi ennakkoluulojen minimoimisessa. Näyttö viittaa siihen, että tiedostamattoman ennakkoluulon koulutuksen tarjoaminen kasvatusalan ihmisille, vähentää ennakkoluulojen vaikutusta työpaikalla (Carnes, 2012).

Institutionaaliset strategiat. Kaikkien laitosten tulisi:

- Kehittää konkreettisia, objektiivisia indikaattoreita ja tuloksia rekrytointiin, arviointiin ja ylennykseen vähentääkseen tavanomaisia stereotypioita (Fiske & Taylor, 1991; Heilman, 2001; Bernat & Manis, 1994)
- Kehittää standardoituja kriteerejä yksittäisten tekijöiden vaikutuksen arvioimiseksi suoritusarvioinneissa (Heilman & Haynes, 2005)
- Kehittää ja hyödyntää strukturoituja haastatteluja ja kehittää objektiivisia arviointikriteerejä rekrytointiin (Martell & Guzzo, 1991; Heilman, 2001)
- Järjestää tiedostamaton ennakkoasenne -koulutustyöpajoja opettajille ja oppijoille

Ennakkoasenteet koulutuksessa

Seuraavat alaluvut tarkastelevat neljää tiedostamatonta ennakkoasennetta koulutuksessa:

- Sukupuoliennakkoluulo
- Ableismi (fyysinen/kognitiivinen) ja vammaisuuteen kohdistuva syrjintä
- Etnisyyteen liittyvä ennakkoasenne
- Rotuun liittyvä ennakkoasenne

Nämä ennakkoasenteet on valittu, koska niillä on suurin vaikutus opettajien käytäntöihin. Vaikka näistä ennakkoasenteista on tehty merkittävää tieteellistä tutkimusta, ne ovat edelleen tärkeä haaste tavoitellessa opetuksen puolueettomuutta.

Viimeisten 14 vuoden aikana sukupuoleen, rotuun ja seksuaalisuuteen liittyvät implisiittiset ennakkoluulot ovat vähentyneet. Vaikka tämä on erinomainen uutinen ja viittaa siihen, että meistä on tulossa osallistavampia ja hyväksyvämpiä erilaisuutta kohtaan, on huolestuttavaa huomata, että implisiittisissä ennakkoluuloissa vammaisia kohtaan ei ole juurikaan tapahtunut parannusta.

Viime vuosina Harvardin tutkija Tessa Charlesworth (2022, 2023) on julkaissut tuloksia, jotka vahvistavat, että piilevä vammaisuuteen liittyvä ennakkoluulo ei totisesti ole muuttunut, mutta myös sen, että jos jatkamme nykyisellä tahdilla, voi kestää lähes 200 vuotta saavuttaa neutraali suhtautuminen.

Viitteet

Biernat M, Manis M. Muuttuvat standardit ja stereotypiapohjaiset arvioinnit. J Pers Soc Psychol. 1994 tammi;66(1):5-20

Burgess D, van Ryn M, Dovidio J, Saha S. Rotuun liittyvän ennakkoasenteen vähentäminen terveydenhuollon ammattilaisten keskuudessa: oppeja sosiaalikognitiivisesta psykologiasta. J Gen Intern Med. 2007 kesä;22(6):882-7

Carnes M, Devine PG, Isaac C, Manwell LB, Ford CE, Byars-Winston A, Fine E, Sheridan JT. Edistetään institutionaalista muutosta ennakkoluulolukutaidon kautta. J Divers High Educ. 2012 kesä;5(2):63-77.

Charlesworth, T. E. S., & Banaji, M. R. (2022) Implisiittisten ja eksplisiittisten asenteiden mallit IV: Pysyvyys ja reagointikyky asenteen muutoksessa vuosina 2017-2020. Psykologinen tiede. https://doi.org/10.1177/09567976221084257 . [OSF] [pdf]

Charlesworth, T. E. S.+, Navon, M., Rabinovich, Y., Lofaro, N., & Kurdi, B. (2022) Project Implicit International: Implisiittisten ja eksplisiittisten sosiaalisten ryhmäasenteiden ja stereotypioiden mittaaminen 34:ssä maassa (2009–2019). Käyttäytymistutkimusmenetelmät. https://link.springer.com/article/10.3758/s13428-022-01851-2 . [OSF] [ pdf]

Heilman ME, Alcott VB. Mitä ajattelen sinun ajattelevan minusta: naisten reaktiot, kun heitä pidetään etuoikeutetun valinnan hyötyjinä. J Appl Psychol. 2001 elokuu;86(4):574-82.

Heilman ME, Haynes MC. Ei kunniaa siellä, missä kunnia on ansaittu: naisten menestyksen attribuutionaalinen rationalisointi mies-nais -tiimeissä. J Appl Psychol. 2005 syys;90(5):905-16.

Lorenz, G. Hienovarainen syrjintä: aiheuttavatko opettajien stereotypiat ennakkoasenteita heidän odotuksissaan ja laajentavatko ne etnisiä saavutuseroja? Soc Psychol Educ 24, 537–571 (2021). https://doi.org/10.1007/s11218-021-09615-0

Martell, R.F, Guzzo, R. A. (1991). Ryhmätyön suorituskyvyn implisiittisten teorioiden dynamiikka: Milloin ja miten he toimivat? Organisaatiokäyttäytyminen ja ihmisten päätöksentekoprosessit, 50, 51–74.

Quinn, D. Kuinka vähentää rotuun liittyvää ennakkoasennetta arvioinnissa. Sisään: KOULUTUS SEURAAVA / TALVI 2021 https://www.educationnext.org/wp-content/uploads/2022/01/ednext_XXI_1_quinn.pdf

Smith, T. (2024) Opettajan ennakkoasenteen ymmärtäminen https://www.learninga-z.com/site/resources/breakroom-blog/understanding-teacher-bias

Team Asana (2024) 19 tiedostamatonta ennakkoluuloa, jotka on voitettava ja autettava edistämään osallisuutta https://asana.com/resources/unconscious-bias-examples

Tiedostamaton ennakkoasenne -koulutus https://diversity.ucsf.edu/programs-resources/training/unconscious-bias-training

van den Bergh, L., Denessen, E., Hornstra, L., Voeten, M., & Holland, R. W. (2010). Opettajien implisiittiset ennakkoluulot Opettajien odotusten suhde etnisiin saavutuseroihin. American Educational Research Journal, 47(2), 497-527. https://doi.org/10.3102/0002831209353594

Watts C. (2023) Koulutuksellinen ennakkoasenne: Kuinka välttää puolueellisuutta luokkahuoneessa https://www.highspeedtraining.co.uk/hub/educational-bias/

Mikä on implisiittinen assosiaatiotesti (IAT)? Tyypit ja esimerkit https://www.quantilope.com/resources/glossary-what-is-the-implicit-association-test

Miksi implisiittinen vammaisuuteen kohdistuva ennakkoluulo on edelleen suuri ongelma (2022) https://www.nsls.org/blog/problems-with-implicit-disability-bias

https://implicit.harvard.edu/implicit/