Title: Mitä on Universal Design for Learning?
Course: Sosiaalinen inkluusio > Section: Kaikki opiskelijat huomioivan opetuksen suunnittelu (UDL)

Universal Design – universaali suunnittelu

UD-Universal Design on termi, jota käytetään suunnittelumenetelmästä, jolla on yksi perustavanlaatuinen tavoite: kaikkien – mukaan lukien vammaiset ihmiset – saavutettavissa olevien palveluiden, ympäristöjen, tuotteiden ja rakennusten suunnittelu ja luominen.

UD- Universal Design -käsitteen keksi arkkitehti Ronald L. Mace yhdessä yhteistyökumppaneidensa kanssa. Ryhmään kuului arkkitehteja, suunnittelijoita ja tuotteiden, ympäristöjen ja viestintävälineiden tutkijoita Pohjois-Carolinan osavaltion yliopistosta. UD kuvaa keinotekoisten ympäristöjen ja esineiden ihanteellisen suunnittelun käsitettä siten, että kaikki voivat nauttia niistä mahdollisimman paljon iästä, kyvystä ja yhteiskunnallisesta asemasta riippumatta.

Kaikki opiskelijat huomioiva opetuksen suunnittelun (UDL) vallankumous inkluusion paradigmoissa

Universal Design for Learningin (kaikki opiskelijat huomioiva opetuksen suunnittelu, UDL) perustavanlaatuinen oletus on, että ei ole olemassa keskivertooppijaa, vaan jokainen yksilö oppii eri tavalla useiden esim. fyysisten, emotionaalisten, käyttäytymiseen liittyvien, neurologisten ja kulttuuristen tekijöiden perusteella.

UDL:n tavoitteena on parantaa kaikkien opiskelijoiden oppimiskokemusta ottamalla käyttöön joustavampia opetus- ja arviointimenetelmiä sekä luomalla aidosti osallistavia oppitunteja.

Koulutuksen tutkimus- ja kehittämisorganisaatio CAST uskoo, että 'kompensoiva' lähestymistapa on liian kapea ja hämärtää ympäristön perustavanlaatuisen roolin siinä, kuka katsotaan 'vammaiseksi' henkilöksi.

Tästä nousee oleellinen pohdinta:  Missä määrin ja millä keinoin opiskelijat leimataan 'vammaisiksi' opetussuunnitelman rajoitusten vuoksi?

Tämä lähestymistavan muutos johtaa yksinkertaiseen mutta syvälliseen tunnustukseen siitä, että ei ole enää opiskelijoita, joiden tarvitsisi sopeutua, vaan itse opetussuunnitelman tarvitsee sopeutua opiskelijoiden monimuotoisuuteen.

Opetussuunnitelman on muututtava, ei opiskelijoiden.

UDL:n kontekstualisointi kansainvälisesti

Viimeisen parinkymmenen vuoden aikana on nähty tarpeelliseksi luoda osallistavampia koulutusjärjestelmiä ja oppimisympäristöjä.  Niitä on perusteltu transformatiivisilla pedagogioilla, kuten UDL:llä. Lukuisista paradigmatutkimuksista huolimatta on huomattava, että mallin soveltamisen vaikuttavuuden tutkiminen on alkanut vasta äskettäin.

L.P. Ewe ja Tracy Glavin (2023) julkaisivat artikkelin, jossa he tarkastelivat aiheen tutkimuksen meta-analyysin kautta UDL:stä tehtyjä empiirisiä tutkimuksia. Niitä on tehty kouluympäristöissä eri puolilla Eurooppaa.Tutkimuksessa käytettiin systemaattista kirjallisuuskatsausta ja suoritettiin laajaa tutkimusta kolmessa tietokannassa nimeltään Libsearch, Ebsco ja Scopus. Analysoitavat artikkelit käsittelivät pääasiassa opiskelijoiden ja/tai opettajien käsityksiä erilaisista oppimisprosessiin liittyvistä ilmiöistä. Erityisesti kolmea aluetta tutkittiin:

- opiskelumenetelmää,
- opetusmenetelmää ja
- artikkelianalyysiä.

Esimerkkituloksissa korostui se, että todellisuuspelien käyttö yhdistettynä lisätyn todellisuuden teknologisiin sovelluksiin vaikutti suotuisasti opiskelijoiden osallistumiseen. Teknologian käyttö paransi merkittävästi myös vammaisten opiskelijoiden suorituksia. Tutkimus korostaa myös, että useiden älykkyyksien käyttö ja niihin käsiksi pääsy (lähestymistapa, joka korostaa opiskelijoiden erityispiirteiden huomioimista) muuttaa tehokkaasti opiskelijoiden käsityksiä STEAM-oppiaineista. Toisaalta UDL:n toteuttamisesta esiopetuksessa ja varhaiskasvatuksessa on vain vähän tutkimusta. Inkluusiota painottavaa opetusta tarvitaan jatkossakin ja siksi UDL-mallin levittämisestä hyötyisi iso osa oppijoista.

UDL:n periaatteet

UDL – kaikki opiskelijat huomioiva opetuksen suunnittelu mahdollistaa opetussuunnitelman tavoitteiden soveltamisen kaikkien opiskelijoiden tarpeisiin. UDL:n yleiset periaatteet perustuvat moderneihin neurotieteisiin.

Hermoverkkojen osallistumisesta oppimisprosessiin on hahmoteltu kolme perusperiaatetta. Nämä neurotieteen löydökset auttavat ymmärtämään, miten aivot ovat vuorovaikutuksessa tehokkaan opetuksen kanssa.  Ne määrittelevät tehokkaat toimenpiteet, joita koulutusalan ammattilaisten tulisi toteuttaa aidon osallisuuden edistämiseksi:

1. Tarjotaan eri tapoja osallistumiseen
2. Tarjoataan erilaisia esitystapoja
3. Tarjotaan useita keinoja toimintaan ja ilmaisuun.