Title: Rotuun liittyvä ennakkoasenne
Course: Sosiaalinen inkluusio > Section: Tiedostamaton ennakkoasenne

Johdanto

Rotu on monimutkainen ja kiistanalainen käsite, joka on ollut tieteellisen tutkimuksen, sosiaalisten keskustelujen ja poliittisten väittelyiden kohteena vuosisatojen ajan.

Nykyaikaisessa tieteessä rotu viittaa sosiaalisesti rakennettuun ihmisten luokitteluun heidän havaittujen fyysisten erojensa, kuten ihonvärin, hiusten rakenteen, kasvonpiirteiden ja muiden vastaavien ominaisuuksien perusteella. Kuitenkin on tärkeää korostaa, että näillä havaituilla eroilla on hyvin vähän geneettistä perustaa.

Geneettiset tutkimukset ovat osoittaneet, että ihmiset jakavat noin 99,9 % DNA:staan rodusta tai etnisyydestä riippumatta. Ihmisen genomissa esiintyvät pienet vaihtelut ovat suurelta osin luonnonvalinnan ja maantieteellisten tekijöiden tulosta kuin rotukategorioiden. Tämä tarkoittaa, että rotu on enemmän sosiaalinen konstruktio.

Rodun käsite muotoutuu historiallisten, kulttuuristen ja sosiaalisten, ei biologisten, tekijöiden perusteella. Kautta historian tätä sosiaalista rakennetta on käytetty syrjinnän, sorron ja epätasa-arvon oikeuttamiseen. Rotukategoriat ovat usein epäjohdonmukaisia ja vaihtelevat yhteiskunnittain ja ajan myötä. Mikä katsotaan erilliseksi rodulliseksi ryhmäksi yhdessä kulttuurissa, ei välttämättä tunnisteta sellaiseksi toisessa.

Rodun myytti | BBC Ideat (7:01 min)

Videon on tehnyt Daniel Nils Roberts yhteistyössä Avoimen Yliopiston kanssa.

Huolimatta tieteellisen validiteetin puutteesta, rotukäsite vaikuttaa edelleen merkittävästi ihmisten sosiaaliseen, taloudelliseen ja poliittiseen elämään. Rotukategorioita käytetään resurssien jakamiseen, mahdollisuuksien määrittämiseen ja julkisen politiikan muokkaamiseen. Tämä vahvistaa rakenteellista rasismia ja lisää sosiaalista epätasa-arvoa.

Jotta voimme käsitellä rotuluokittelun vahvistamia epäoikeudenmukaisuuksia on tärkeää tunnistaa rodun sosiaalinen rakentuminen ja pyrkiä luomaan osallistavampi ja oikeudenmukaisempi yhteiskunta. Tähän sisältyy rotustereotypioiden haastaminen, institutionaalisen rasismin poistaminen sekä ymmärryksen ja solidaarisuuden edistäminen kaikkien rodullistettujen ihmisten keskuudessa.

Rotuun liittyvä ennakkoasenne tai rotuun liittyvä ennakkoluulo on edelleen laajalle levinnyt ongelma yhteiskunnassa huolimatta monimuotoisuuden, tasa-arvon ja osallisuuden (DEI) viitekehyksen maailmanlaajuisesta yleistymisestä.

DEI sisältää joukon periaatteita, käytäntöjä ja aloitteita, joiden tavoitteena on lisätä monimuotoisuutta väestöryhmissä (esim. rotu, etnisyys, sukupuoli, seksuaalinen suuntautuminen, vammaisuus jne.), edistää tasa-arvoa poistamalla systeemisiä esteitä, tarjota tasapuolisia mahdollisuuksia kaikille ihmisille ja edistää osallisuutta luomalla yhteenkuuluvuuden ja kunnioituksen tunnetta kaikille yhteiskunnan jäsenille.

Rotuun liittyvä ennakkoasenne, kuten muutkin ennakkoasenteet, voivat myös merkittävästi vaikuttaa opiskelijoiden kokemuksiin ja akateemisiin tuloksiin oppimisympäristössä.

Se ei vaikuta vain akateemiseen suoriutumiseen, vaan sillä on myös seurauksia opiskelijoiden emotionaaliselle hyvinvoinnille, mikä puolestaan vaikuttaa heidän elämäänsä.

Tällä kurssilla syvennymme rotuun liittyvän ennakkoasenteen käsitteeseen, tutkimme tosielämän esimerkkien avulla miten se ilmenee luokkahuoneessa, ja ohjaamme sinua itsereflektioprosessin läpi tunnistamaan ja haastamaan omat ennakkoasenteesi.

Kuvaus

Rotuun liittyvä ennakkoasenne on "epäreilua kohtelua tai syrjintää yksilöitä tai ryhmiä kohtaan heidän rotunsa, etnisen alkuperänsä, kansallisuutensa tai ihonvärinsä perusteella." (Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio (coe.int))

Rotuun liittyvä ennakkoasenne oppimisympäristössä on merkittävä ongelma, joka ilmenee monin tavoin vaikuttaen opiskelijoiden kokemuksiin ja mahdollisuuksiin sekä heidän hyvinvointiinsa.

Tämä ennakkoasenne voi olla sekä implisiittinen että eksplisiittinen ja vaikuttaa siihen, millä tavoin opettajat havaitsevat opiskelijoiden rodun ja ovat vuorovaikutuksessa heidän kanssaan.

Implisiittinen tai tiedostamaton ennakkoasenne viittaa tiedostamattomiin assosiaatioihin ja asenteisiin, jotka vaikuttavat havaintoihimme ja toimintaamme muita kohtaan heidän rotunsa perusteella. Tämä ennakkoasenne toimii tietoisen tason alapuolella ja voi vaikuttaa käyttäytymiseen hienovaraisilla tavoilla. Sen sijaan tietoinen tai selvä ennakkoasenne sisältää tietoisia ennakkoluuloja, jotka heijastuvat tunnereaktioihin ja tarkoituksellisiin toimiin.

Tutkimukset osoittavat, että opettajat odottavat usein tiedostamattaan enemmän negatiivista käyttäytymistä mustilta opiskelijoilta kuin näiden valkoisilta ikätovereilta. Tutkimukset ovat esimerkiksi osoittaneet, että opettajat todennäköisemmin seuraavat tarkasti mustia poikia väärinkäytösten varalta, vaikka mitään ongelmallista käytöstä ei olisikaan havaittavissa. Tällainen kontrollitaso voi johtaa ankarampiin kurinpitotoimiin, kuten erottamisiin, jotka vaikuttavat suhteettomasti mustiin lapsiin jo hyvin nuoresta iästä lähtien. Mustat esikoululaiset joutuvat esimerkiksi 3,6 kertaa todennäköisemmin erotetuiksi kuin heidän valkoiset ikätoverinsa.

Värisokea lähestymistapa, jossa kasvattajat teeskentelevät, etteivät näe rotua lainkaan, on myös saanut kritiikkiä. Tämä lähestymistapa jättää huomiotta rasismin systeemisen luonteen eikä käsittele värillisten opiskelijoiden kohtaamia ainutlaatuisia haasteita. Tehokkaampi strategia olisi tunnistaa ja käsitellä näitä ennakkoluuloja suoraan. Opettajat voivat aloittaa pohtimalla omia kokemuksiaan ja ennakkoluulojaan, ja ymmärtää miten nämä voivat vaikuttaa heidän vuorovaikutukseensa opiskelijoiden kanssa.

Vaikka tiedostamaton ennakkoasenne – toisin kuin tietoinen tai selvä ennakkoasenne– ei ole ilmeinen ja on hyvin vaikea tunnistaa, on kuitenkin mahdollista analysoida käyttäytymistämme ja tulla tietoiseksi tunteistamme, reaktioistamme ja toimistamme, jotka voivat liittyä rotuun liittyvään ennakkoasenteeseen. Tämä lähestymistapa voi johtaa osallistavampaan tapaan olla vuorovaikutuksessa muiden kanssa, erityisesti sellaisissa oppimisympäristöissä, joissa on mukana henkisen kehityksensä alussa olevia lapsia ja nuoria.

Empatian ja ymmärryksen edistäminen luokkahuoneessa on erittäin tärkeää. Kouluttajat voivat tehdä tämän opettelemalla tuntemaan opiskelijoidensa elämää ja kulttuureja, kuuntelemalla heitä ja yrittämällä ymmärtää heitä avoimin mielin, mikä voi auttaa luomaan osallistavamman ja tukevamman oppimisympäristön.

Koe

Tohtori Kenneth Clark ja tohtori Mamie Clark, ensimmäinen afroamerikkalainen, joka sai tohtorin tutkinnon psykologiasta Columbian yliopistosta 1940-luvulla, kehitti ja suoritti innovatiivisia kokeita yli 14 vuoden ajan. Nämä kokeet, jotka tunnetaan nimellä "nukkekokeet", paljastivat erottelun psykologisen vaikutuksen afroamerikkalaisiin lapsiin. Käyttäen eri värisiä, mutta muutoin identtisiä nukkeja, 3–7-vuotiailta lapsilta kysyttiin, mistä nukeista he pitivät eniten.

Valokuva: Gordon Parks

Valokuva: Gordon Parks

Vuonna 1947 Gordon Parks valokuvasi tohtori Kenneth Clark ja tohtori Mamie Clark suorittamassa "nukkekokeita" Ebony-lehdelle ”Ongelmalapset”-nimistä artikkelia varten. New Harlem -klinikka pelastaa ghettonuoret emotionaaliselta oikosululta.

Suurin osa lapsista suosi valkoista nukkea, mikä sai Clarkit päättelemään, että "ennakkoluulot, syrjintä ja erottelu" vahingoittivat heidän itsetuntoaan ja loivat alemmuuden tunnetta mustien lasten keskuudessa.

Alta voit katsoa videoraportin samasta 'nukkekokeesta', joka on tehty italialaisten lasten kanssa.

Nukkekoe - Rasismin vaikutukset lapsiin (ENG) (2:44 min)

Video näyttää, miten lapset pitävät valkoisia nukkeja mustia houkuttelevampina niiden koetun viehättävyyden vuoksi. Mikä on sekä merkittävää että huolestuttavaa, on se, että lapset myös antavat positiivisia henkilökohtaisia piirteitä valkoisille nukeille ja negatiivisia henkilökohtaisia piirteitä mustille nukeille, vaikka he samaistuvat mustiin. Tämä havainto korostaa, miten voimakkaasti yhteiskunnalliset asenteet roduista voivat vaikuttaa lasten käsityksiin sekä itsestään että muista . Voi vain kuvitella sellaisen vaikutuksen surullisia seurauksia.

Tämä koe korostaa rotuun liittyvän ennakkoasenteen tunnistamisen ja käsittelyn merkitystä, erityisesti niille opettajille, jotka työskentelevät lasten ja nuorten kanssa. Kouluttajilla on keskeinen rooli turvallisten, tukevien ja osallistavien oppimisympäristöjen luomisessa, joissa kaikki opiskelijat tuntevat itsensä nähdyiksi, kuulluiksi, tuetuiksi ja mukaan otetuiksi. On tärkeää, että jokainen opiskelija tuntee olevansa yhtä kykenevä menestymään kuin heidän ikätoverinsa.

Esimerkkejä tosielämästä

On olemassa joitakin tosielämän esimerkkejä siitä, miten oppimisympäristössä vallitseva rotuun liittyvä ennakkoasenne voi vaikuttaa opiskelijoihin.

Vuonna 2015 Teksasissa 14-vuotias muslimiopiskelija Ahmed Mohamed toi kotitekoisen puretun kellon lukioonsa näyttääkseen sen opettajilleen ja tehdäkseen heihin vaikutuksen luovuudellaan, kuten hän myöhemmin tunnusti. Eräs opettajista alkoi epäillä kellon luonnetta ja katsoi sen muistuttavan pommia. Sen sijaan, että Mohamedia olisi kiitetty luovuudestaan ja työstään, häntä syytettiin pommin tuomisesta kouluun. Häntä kuulusteltiin paikallisen poliisin toimesta puolitoista tuntia. Huolimatta siitä, että hän toistuvasti väitti laitteen olevan vain kello, Ahmed laitettiin käsirautoihin ja vietiin nuorisovankilaan. Vaikka tapaus ratkaistiin, se herätti laajaa suuttumusta ja keskustelua rasistisista ennakkoluuloista ja islamofobiasta kouluissa.

Toinen surullinen esimerkki on Yalen yliopiston mustan jatko-opiskelijan Lolade Siyonbolan tarina. Toukokuussa 2018 Lolade nukahti asuntolansa yhteiseen tilaan työskennellessään julkaisunsa parissa. Eräs opiskelija soitti kampuksen poliisille ilmoittaakseen henkilöstä, joka ei vaikuttanut kuuluvan rakennukseen.

Kun poliisi saapui, Loladen piti todistaa olevansa Yalen opiskelija näyttämällä henkilöllisyystodistuksensa ja avaamalla asuntolahuoneensa. Huolimatta siitä, että hän esitti todisteita henkilöllisyydestään, häntä kohdeltiin tarpeettomasti epäilevästi ja nöyryyttävästi vain siksi, että hän oli musta ja lepäsi yhteisessä tilassa kampuksella.

Loladen kokemus toi esiin rotuun liittyvän ennakkoasenteen laajan luonteen jokapäiväisessä elämässä sekä instituutioiden kiireellisen tarpeen puuttua systeemiseen rasismiin ja tukea syrjäytyneitä opiskelijoitaan.

Esimerkkejä

Tarkastelemme hypoteettisia esimerkkejä, jotka saattavat valaista rotuun liittyvän ennakkoasenteen mahdollisia vaikutuksia opiskelijoihin oppimisympäristössä opettaja-oppilas-suhteen puitteissa. On tärkeää huomata, että keskitymme tässä opettajan käyttäytymiseen, sillä tämä kurssi on räätälöity nimenomaisesti opettajille. Tavoitteenamme on varustaa sinut näkemyksillä, joiden avulla pystyt välttämään vastaavia tilanteita omalla opetuspolullasi.

Matalat tai korkeammat akateemiset odotukset

Opettajat saattavat tahattomasti asettaa tiettyjen roturyhmien opiskelijoille alemmat akateemiset standardit. Tämä voisi tarkoittaa, että tiettyjen opiskelijoiden oletetaan olevan akateemisesti enemmän tai vähemmän kyvykkäitä heidän rotunsa vuoksi, mikä johtaa enemmän tai vähemmän haastavien tehtävien antamiseen tai vastaavan määrän tukea ja kannustusta. Esimerkiksi olettamus, että aasialaiset opiskelijat ovat luonnostaan taitavia matematiikassa tai tieteessä, voi muokata tiettyjä asenteita tai odotuksia näiden stereotypioiden perusteella.

Ero kurinpidollisessa lähestymistavassa

On olemassa riski, että opettajat sanktioivat tiettyjen etnisten taustojen oppilaita toisia ankarammin, mikä voi johtaa vakaviin rangaistuksiin, kuten esimerkiksi koulusta erottamiseen. Yhteiskunnalliset stereotypiat ja assosiaatiot tiettyjä roturyhmiä kohtaan vahvistavat näiden rotujen edustajiin kohdistuvia negatiivisia odotuksia. Tämä puolestaan luo perustan suhteettoman aggression ja niitä seuraavien aggressiivisten reaktioiden ja toimien syntymiselle heitä kohtaan.

Suosikkijärjestelmä

Opettajat saattavat tiedostamattaan suosia oppilaita, jotka jakavat heidän etnisen identiteettinsä, samalla tietämättään laiminlyöden tai kohtelemalla epäoikeudenmukaisesti muiden etnisten ryhmien oppilaita. Tämä saattaa tulla ilmi opiskelijoiden arviointiprosessissa.

Kulttuurierojen sivuuttaminen

On myös olemassa ongelma kulttuurisesta insensitiivisyydestä tai ymmärryksen puutteesta opettajien keskuudessa, mikä kohdistuu tiettyihin etnisiin vähemmistöihin kuuluviin opiskelijoihin. Tämä voisi tarkoittaa omista poikkeavien kulttuuriperinteiden, kielten ja uskomusten sivuuttamista. Tämä johtaa lopulta vieraantumisen ja syrjäytymisen tunteisiin opiskelijoiden keskuudessa.

Mikroaggressiot

Viimeiseksi, opettajat saattavat tahattomasti tehdä mikroaggressioita, jotka ovat hienovaraisia ja useimmiten tahattomia kommentteja tai tekoja, jotka välittävät negatiivisia viestejä opiskelijoille heidän rotunsa perusteella. Nämä mikroaggressiot voivat sisältää huomautuksia opiskelijan ulkonäöstä, kulttuuritaustasta tai kielitaidosta Tällainen toiminta ylläpitää rodullisia stereotypioita ja lisää toiseuden ja eristyneisyyden tunteita.

Testikysymykset

Alla on joukko kysymyksiä, jotka auttavat sinua pohtimaan vastaavia tilanteita opetuskäytännössäsi. Oletko huomannut mitään alla luetelluista tilanteista opetuskokemuksesi aikana? Voit myös arvioida näitä kysymyksiä yleisessä vuorovaikutuksessasi ihmisten kanssa.

Alla olevat kysymykset voidaan esittää testinä, jossa vastaukset ovat "Kyllä" tai "Ei" Laske "Kyllä" -vastaukset

- Oletko huomannut tekeväsi oletuksia opiskelijan käyttäytymisestä tai kyvyistä hänen rotunsa perusteella?
- Tunnetko epävarmuutta siitä, miten käsitellä eri etnisistä taustoista tulevien opiskelijoiden kurinpidollisia kysymyksiä?
- Huomaatko eroja siinä, miten olet vuorovaikutuksessa eri etnisiä taustoja omaavien opiskelijoiden kanssa luokassasi?
- Oletko pohtinut, miten oma etninen identiteettisi saattaa vaikuttaa vuorovaikutukseesi opiskelijoiden kanssa luokkahuoneessa?

Tämä osa voi esiintyä kyselylomakkeena, jonka opettaja täyttää painamalla "Kyllä" tai "Ei"

Olet vastannut 'Kyllä' X:ään 4 kysymyksestä. Näyttää siltä, että olet tunnistanut joitakin tiedostamattomia ennakkoluuloja, joita ilmenee opetuskäytännöissäsi oppilaitasi kohtaan. On tärkeää tunnustaa, että ennakkoluulojen omaaminen on normaali ja ymmärrettävä osa ihmismieltä. Älä ole liian kriittinen itseäsi kohtaan – meillä kaikilla on ennakkoluuloja!

Muutamia kysymyksiä, joita voi olla hyödyllistä kysyä itseltään. Miten nämä ennakkoluulot voidaan voittaa? Mitä voit tehdä luodaksesi luokkahuoneympäristön, joka on turvallinen, empaattinen, hyväksyvä ja inklusiivinen kaikille roduille? Kun syvennymme etnisyyteen liittyvään ennakkoasenteeseen – joka on osa rodullista ennakkoluuloa – paljastamme käytännön strategioita, jotka auttavat sinua voittamaan ne molemmat.

Viitteet ja lisälukemista

Kirjat ja lehdet

Howard, T. C. (2019). Miksi rotu ja kulttuuri ovat tärkeitä kouluissa: Kuinka kaventaa oppimiseroja Yhdysvaltain luokkahuoneissa

Amerikan fyysisten antropologien yhdistys. (2019). AAPA:n lausunto rodusta ja rasismista

Yudell, M., Roberts, D., DeSalle, R., & Tishkoff, S. (2016). Tiede ja yhteiskunta: Ihmisen genetiikan irrottaminen rodusta

Gravlee, C. C. (2009). Miten rotu muuttuu biologiaksi: sosiaalisen epätasa-arvon ruumiillistuminen. American Journal of Physical Anthropology

Artikkelit

Nukkekoe (1947)

Texasilainen teini pidätettiin itsetehdystä kellosta: Olen iloinen, että tämä tapahtui minulle (2015)

Musta Yalen opiskelija nukkui, ja valkoinen soitti poliisille (2018)

Näkökulma. Luodaan antirasistisia varhaiskasvatustiloja (2021)

Kuinka lapset omaksuvat rotuun liittyviä ennakkoasenteita (2024)

Neljä tapaa, joilla opettajat voivat vähentää piilevää ennakkoasennetta (2016)

Kuinka tukea nuoria oppijoita rodullisesti monimuotoisissa luokkahuoneissa (2020)