Title: Palvelut- yhdistetty (Johdanto ja Case 1-4)

Authors: Outi Ahonen, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author); Terhi Hautaviita, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author); Johanna Holmikari, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author); Maarika Kivistö, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author); Reija Korhonen, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author); Annika Kultavirta, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author); Elina Rajalahti, Laurea-ammattikorkeakoulu (Author)
Years: 2020
Licence: CC BY-SA 4.0
Licence terms: Tuotettu SotePeda 24/7 -hankkeessa.

Palvelut

Sotepeda 24/7

[Image: dia tausta]

Palvelu

- Palvelut ovat toiminnoista koostuvia prosesseja, joissa käytetään monenlaisia resursseja esim. ihmisiä, tietoa ja järjestelmiä –useimmiten suorassa vuorovaikutuksessa asiakkaan kanssa.
- Prosessin tarkoituksena on löytää asiakkaan ongelmaan ratkaisu
- Asiakas on aina mukana palveluprosessissa

           Grönroos 2009, 79-80.

Palveluliiketoiminnan sanastossa palvelu on määritelty asiakkaan kanssa vuorovaikutuksessa tapahtuvaksi toiminnaksi, jolla vastataan hänen tarpeisiinsa. ​

[Image: dia tausta]

Sähköiset Palvelut

- Sähköiset palvelut lisäävät kansalaisten, yritysten ja yhteisöjen mahdollisuuksia käyttää julkisia palveluja ajasta ja paikasta riippumatta
- sähköisten palvelujen käytön kasvaessa, julkinen palvelutuotanto tehostuu ja yhteisiä verovaroja säästyy
- Sähköiset palvelujen pyrkimys on olla toimivia, helppokäyttöisiä ja turvallisia

            Valtionvarainministeriö

[Image: dia tausta]

Sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten valmiudet sähköisten palvelujen käyttöön

- Perustason tietoteknisissä taidoissa vaihtelevuutta
- Sähköisten palvelujen tuntemuksessa vaihtelevuutta
- Asenteellisia eroja uusien palvelumuotojen käyttöönottoa kohtaan
- Ohjaamis-, motivointitaidoissa eroja
- Verkkovuorovaikutustaidoissa vaihtelevuutta

Sähköisten palvelujen käyttöönotossa tulee huomioida ammattilaisten perusteellinen käyttökoulutus ja perehdytys palvelujen käyttöön. Lisäksi tarvittaessa koulutusta perus tieto- ja viestintätekniikan hallintaan.

Sihvo P., Jauhiainen A. Sähköiset terveyspalvelut asiakkaiden käyttöön terveydenhuollossa – Teoriasta käytäntöön. 27-38. 2014.
Kujala S., Rajalahti E., Heponiemi T., Hilama P. Health Professionals’ Expanding eHealth Competences for Supporting Patients’ Self-Management.

[Image: dia tausta]

Sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten osaamistarpeita tulevaisuudessa

- Asiakaslähtöinen monitoimijuus
- Uusien toimintamallien omaksuminen
- Ohjaus ja neuvonta
- Asiakastarpeiden laaja-alainen kartoittaminen
- Kirjaaminen, rakenteisesti ja määrämuotoisesti
- Palvelujärjestelmän tuntemus
- Palveluprosessin tulee tarvittaessa sisältää: puheeksiotto, puuttuminen, selvittäminen, varmistaminen ja kannustaminen.

http://www.julkari.fi/bitstream/handle/10024/137469/URN_ISBN_978-952-343-266-6.pdf?sequence=1&isAllowed=y Sähköiset palvelut ja palvelujen integraatio haastavat osaamisen –sote ammattilaisten näkemyksiä tulevaisuuden osaamistarpeista
Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarja 39/2018. http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/160883/39-2018-Optimoitu%20sote-osaaminen.pdf
Sihvo P., Jauhiainen T., Ikonen H. Terveydenhuollon ammattilaisten laajeneva osaaminen sähköisten terveyspalvelujen kehittämisessä ja käytössä. 53-63. 2014

[Image: dia tausta]

Sosiaalipalvelut

- Sosiaalipalvelujen tarjoaminen kansalaisille on sosiaalihuoltolain (710/1982)  mukainen tehtävä, jonka tarkoituksena on edistää asiakkaan sosiaalista hyvinvointia ja toimintakykyä  sekä ehkäistä,  vähentää  ja poistaa sosiaalisia ongelmia​
- Palvelu on palvelunantajan organisoimaa toimintaa, joka lähtee asiakkaan tarpeista,  kohdistuu asiakkaan ja palvelunantajan määrittelemään kohteeseen sekä tuottaa lisäarvoa palvelunsaajalle.

           Lehmuskoski & Kuusisto-Niemi 2012

[Image: dia tausta]

Terveyspalvelut (STM 2019)

Terveyspalvelut jakautuvat perusterveydenhuoltoon ja erikoissairaanhoitoon ja näiden tuottamiin palveluihin. ​

- Perusterveydenhuollolla tarkoitetaan kunnan järjestämää väestön terveydentilan seurantaa, terveyden edistämistä ja erilaisia palveluita. Perusterveydenhuollon palvelut tuotetaan kunnan terveyskeskuksessa.​ ​
- Erikoissairaanhoito tarkoittaa erikoisalojen mukaisia tutkimuksia ja hoitoja. Suurin osa erikoissairaanhoidon palveluista järjestetään sairaaloissa.​

Kehittämistyö​

- Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen tavoitteena on tarjota ihmisille nykyistä yhdenvertaisempia palveluja, vähentää hyvinvointi- ja terveyseroja sekä hillitä kustannusten kasvua. Peruspalveluja vahvistetaan ja digitaalisia palveluja hyödynnetään paremmin​.

[Image: dia tausta]

Case 1

Jaakko on 8-vuotias ja käy Isoniitun koulua Klaukkalassa, Nurmijärvellä. Jaakko on erityisluokalla, sosiaalisten ja emotionaalisten haasteiden vuoksi. Hänellä on todettu ADHD kuukausi sitten ja jo ennen sitä kotona on ollut erilaisia haasteita. Jaakon vanhemmat ovat eronneet, lapsen tapaamisista ja huollosta on sovittu lastenvalvojan kanssa. Äidin ja Jaakon kanssa asuu 3-vuotias pikkusisko sekä isäpuoli, joka on pikkusisko Ainon isä. Jaakon isän kanssa tapaamisista on sovittu mutta aina sovitut tapaamiset eivät toteudu.

Jaakon ADHD-arviointi, seuranta ja hoitosuunnitelmat tehdään erikoissairaanhoidossa Hyvinkään sairaalassa. Erikoissairaanhoito ja kouluterveydenhuolto tekevät yhteistyötä Jaakon hoidon osalta siten, että oikeaa lääkitysannosta kokeiltaessa tai kasvun myötä muutettaessa, Jaakko käy viikoittain koululla terveydenhoitajan luona verenpaineen, pulssin sekä kasvun seurannassa. Kouluterveydenhoitaja ilmoittaa tulokset aina sovitusti Hyvinkään sairaalaan.

Perheen elämänhallinnan haasteet tulivat esiin esikouluvuonna päiväkodissa sekä neuvolassa.

[Image: dia tausta]

Mitä palveluja Jaakolle ja perheelle tulisi tarjota? Mainitse myös mitä palveluja voisi mielestäsi toteuttaa sähköisesti.

Case I: Vastaa kysymyksiin ja palauta vastauksesi palautuslaatikkoon (Case I)

[Image: dia tausta]

Case 2

Henri käy Kajaanissa ammattikoulua ensimmäistä vuotta. Yläkoulu sujui Henrin osalta huonosti, koulu ei kiinnostanut ja kotona vanhempien kanssa on jatkuvaa riitaa. Seitsemännellä luokalla Henri kävi muutamia kertoja nuorisoperheneuvolassa muttei välittänyt sitoutua tapaamisiin kovin pitkään, koska koki ettei hyötynyt käynneistä millään tavoin.

Yhdeksännellä luokalla, tammikuussa Henrin luokanvalvoja oli kutsunut, suostumuksen saatuaan, kokoon moniammatillisen työryhmän Henrin tilanteen selvittämiseksi. Henri tapasi tuolloin muutamia kertoja koulun kuraattoria yksilökäynneillä ja osallistui lisäksi kuraattorin ja oppilaanohjaajan järjestämään tsemppiryhmään, joka tarkoitus oli kannustaa koulunkäynnissä viimeisenä yläkoulun keväänä. Ryhmästä Henri piti, koska siellä oli mukana pari hyvää kaveria. Keski-arvo ei riittänyt kuitenkaan lukioon, joka sinällään ei Henriä kiinnostanut. Henri aloitti ammattikoulussa sähkötekniikan linjalla. Opiskelu ei alun alkaen ole juurikaan innostanut vaan Henri on lähinnä hengaillut kavereiden kanssa arkipäivät. Viikonloppuisin kaveriporukassa juhlitaan ja useimmat, Henri mukaan lukien käyttää päihteitä toistuvasti.

[Image: dia tausta]

Mitä palveluja Henrille tulisi tarjota? Mainitse myös mitä palveluja voisi mielestäsi toteuttaa sähköisesti.

Case II: Vastaa kysymyksiin ja palauta vastauksesi palautuslaatikkoon (Case II)

[Image: dia tausta]

Case 3

Marjaana on 35-vuotias ja asuu Kaarinassa. Hän on hiljattain ollut auto-onnetomuudessa, josta on jäänyt pysyvä invaliditeetti, vasempaan jalkaan.  Onnettomuuden jälkeen Marjaanalla on ollut alakuloisuutta, josta hän on kertonut kuntoutusohjaajalle, jota tapaa toistaiseksi säännöllisesti. Onnettomuuden tapahtuessa Marjaana sai kriisiapua, joka sittemmin on loppunut. Marjaana on huolissaan omasta terveydestään ja tulevaisuudestaan. Liikunta on kuulunut Marjaanan elämään aktiivisesti ennen onnettomuutta. Onnettomuuden myötä pelkästään liikkuminen oman kodin ulkopuolella on ollut haaste.

Marjaanalla on määräaikainen työsuhde, josta hän on tällä hetkellä onnettomuuden vuoksi sairaslomalle. Työsuhde on hyvin tuore, eikä Marjaanalla täten ole oikeutta palkalliseen sairaslomaan. Marjaana kuulee radiosta mainoksen omaolo –palvelusta. Ystävä kannustaa tutustumaan palveluarviointiin sekä hyvinvointivalmennukseen.

Mitä palveluja Marjannalle tulisi tarjota? Mainitse myös mitä palveluja voisi mielestäsi toteuttaa sähköisesti.

[Image: dia tausta]

Case III: Vastaa kysymyksiin ja palauta vastauksesi palautuslaatikkoon (Case III)

[Image: dia tausta]

Case 4

Seppo on 81-vuotias, asuu Helsingissä, omassa kodissa vaimonsa Mirjan kanssa. Mirja on iältään 73-vuotias ja toimii Sepon omaishoitajana. Helsingin kaupungin kotiutustiimi on hoitanut Sepon asioita, kun hän kaatumisen jälkeen hiljattain kotiutui sairaalajaksolta. Seppo on käynyt pitkäaikaisosastolla intervallijaksoilla muutamana päivänä kuukausittain. Mirja vaimo on hoitanut häntä muutoin kotona. Pariskunnalla on neljä lasta, joista joku käy aina viikonloppuisin auttamassa vanhempia. Kotiutustiimi tekee ennalta sovitun kotikäynnin, jolloin tarkoitus on kartoittaa pariskunnan arjen sujumista ja kuulla myös pariskunnan lapsia tilanteesta. Tavattaessa saavat omaiset kuulla Helsingin kaupungin tarjoamasta kotihoidon sähköisestä asioinnista. Asiointi on mahdollista valtakirjalla myös pariskunnan omaiselle. Sähköinen asiointi mahdollistaa joustavan yhteydenpidon kotihoidon hoitajan kanssa sekä kiireettömien asioiden hoidon.

Mitä palveluja Sepolleja ja Mirjalle tulisi tarjota? Mainitse myös mitä palveluja voisi mielestäsi toteuttaa sähköisesti.

Case IV: Vastaa kysymyksiin ja palauta vastauksesi palautuslaatikkoon (Case IV)

https://www.omaolo.fi/

https://www.hel.fi/sote/fi/palvelut/sahkoinen-asiointi/kotihoito/

https://www.espoo.fi/fi-FI/Seniorit/Tukea_ja_apua_kotiin/Kotihoito

https://thl.fi/fi/web/tiedonhallinta-sosiaali-ja-terveysalalla/mita-tiedonhallinta-on-/sote-digitalisaation-seuranta

https://www.keski-uudenmaansote.fi/asiakasryhmien_palvelut/lapset-nuoret-ja-perheet/perhekeskuspalvelut/

https://www.kaarina.fi/perhe_ja_sosiaalipalvelut/fi_FI/perhe_ja_sosiaali_palvelut/

https://sote.kainuu.fi/

https://vm.fi/sahkoiset-palvelut

https://www.stncope.fi/uutiset/sote-ammattilaisten-osaamista-haastavat-tulevina-vuosina-erityisesti-sahkoiset-palvelut-ja-palvelujen-yhteensovittaminen/

https://sotedigi.fi/sotedigi/mita-digitalisaatio-tarkoittaa-sote-palveluissa/

http://www.julkari.fi/bitstream/handle/10024/137469/URN_ISBN_978-952-343-266-6.pdf?sequence=1&isAllowed=y Sähköiset palvelut ja palvelujen integraatio haastavat osaamisen –sote ammattilaisten näkemyksiä tulevaisuuden osaamistarpeista

Osion tekijät / Osiosta vastaavat:

Outi Ahonen,Terhi Hautaviita, Johanna Holmikari, Maarika Kivistö, Reija Korhonen, Annika Kultavirta

Laurea-ammattikorkeakoulu, 2020 CC BY-SA 4.0
Tuotettu SotePeda 24/7 hankkeessa