Title: Undervisnings- och bedömningsmetoder och interaktion
Course: Digivisio DEMO: Planering och byggande av en MOOC > Section: Pedagogisk planering av en MOOC

När lärandemålen har fastställts är det dags att fundera över vilka undervisnings- och lärandemetoder samt bedömningsmetoder som ska användas. Centralt vid valet av metoder är att de valda lärande- och undervisningsmetoderna gör det möjligt för de lärande att uppnå de fastställda Lärandemålen. De valda bedömningsmetoderna mäter på vilken nivå och med vilken kvalitet de lärande uppnår de kompetenser som definieras i lärandemålen.

Interaktion kan också spela en viktig roll i lärandeprocessen. I MOOCar kan interaktionen vara synkron eller asynkron. Interaktion kan ske mellan olika aktörer i en MOOC, till exempel mellan de lärande eller mellan de lärande och lärare. Asynkron interaktion är typiskt för xMOOCar som är oberoende av tid och plats. Samtidig interaktion är typiskt för cMOOCar där interaktion är en central och integrerad del av lärandeprocessen och dess genomförande.

Nu får du att lära dig mer om valet av undervisnings-, lärande- och bedömningsmetoder samt om interaktionen både ur den lärandes och lärarens perspektiv och ur xMOOCars och cMOOCars perspektiv.

Den lärande:
Ur den lärandes synvinkel är det väsentligt hur väl de lärande- och undervisningsmetoder som valts för studierna stöder och möjliggör uppnåendet av det kunnande som definieras i Lärandemålen. Det är också viktigt att bedömningsmetoderna mäter det de ska, det vill säga hur den lärande har uppnått Lärandemålen. Synkron eller asynkroninteraktion under studietiden kan stöda den lärandes lärande och ge möjlighet till olika synvinklar i behandlingen av ämnesområdet.

Lärare:

Ur lärarens perspektiv är det centralt att de valda lärande- och undervisningsmetoderna möjliggör att de Lärandemål som ställts för de lärande kan uppnås, och att de valda bedömningsmetoderna å andra sidan mäter på vilken nivå och hur väl de lärande har uppnått den kompetens som definierats i Lärandemålen. Till exempel, om målet är att kunna namnge olika dimensioner av ett ämne, måste de lärande erbjudas material och aktiviteter som hjälper dem att tillägna sig kunskap om ämnet och dess dimensioner, och bedömningsmetoderna ska sedan mäta hur väl de kan namnge dessa olika dimensioner. Om målet däremot är att kunna tillämpa eller använda det inlärda i en annan uppgift, måste den lärande också få möjlighet att öva på tillämpning eller användning genom material och aktiviteter, och bedömningsmetoden ska kunna utvärdera hur väl den lärande kan tillämpa eller använda det inlärda i ett annat sammanhang. En del av valet av lärande- och undervisningsmetoder inkluderar också beslutet om lärandet ska innehålla synkron eller asynkron interaktion.

xMOOC

Studien genomförs vanligtvis självständigt enligt den lärandes egen tidsplan. Därför måste undervisnings-, lärande- och bedömningsmetoder ta hänsyn till att samtidig närvaro eller tidsbunden kamratbedömning inte kan användas på kursen. På xMOOCar finns det inte heller vanligtvis någon lärarhandledning tillgänglig under kursens gång, utan läraren planerar kursen och väljer undervisnings-, lärande- och bedömningsmetoder innan lärandeprocessen börjar. I och med att lärarhandledning saknas kräver genomförandet av en xMOOC att den lärande har god självstyrning.

Bedömningen på xMOOCar är automatiserad. I praktiken innebär detta att bedömningen består av olika tester och uppgifter där poäng eller betyg kan tilldelas automatiskt, det vill säga att betyg och poäng registreras på den nätbaserade lärplattformen utan lärarens inblandning i bedömningen. Dessutom kan asynkrona diskussionsuppgifter användas, även om dessa inte poängsätts. Vissa nätbaserade lärplattformar och deras uppgiftstyper möjliggör även automatisk feedback till de lärande på en generell nivå.

Användningen av automatiska bedömningsverktyg kan utvidgas genom att införa den uppföljning av studieframstegen som möjliggörs av de flesta nätbaserade lärplattformar. Med hjälp av uppföljningen av hur studien framskrider kan man ställa olika förutsättningar och krav på deltagaren i anslutning till studiens innehåll och uppgifter. Alternativt kan den lärande markera visst innehåll som bearbetat eller uppgiften som slutförd. Som namnet antyder hjälper uppföljningen av framstegen den lärande att följa hur studien framskrider, vad hen redan har gjort och vad som ännu behöver göras, vilket stöder den lärande i att slutföra studien.

cMOOC

På cMOOC betonas typiskt sett de lärandes gemensamma lärandeprocess och interaktion. Ur detta perspektiv är det viktigt att de valda undervisnings- och lärandemetoderna möjliggör de lärandes interaktion, antingen synkront eller asynkront, samt gemensamt kunskapsbyggande och delande. I praktiken innebär detta till exempel användning av olika diskussionsuppgifter eller gruppuppgifter. Dessutom kan studien även innehålla tester och individuella uppgifter liksom på xMOOC.

På cMOOC kan läraren delta i lärandeprocessen genom att facilitera den, och även lärarbedömning är möjlig. I bedömningen kan även kamratbedömning användas. Dessutom kan progressionen följas på cMOOCar för att stödja den lärandes lärandeprocess och slutförande av studien.

Med hjälp av de nedanstående exemplen kan du bekanta dig med idéerna kring automatisk bedömning på en nätbaserad lärplattform. Observera att bedömningsmöjligheterna inte är desamma i alla virtuell inlärningsmiljöer, så det kan finnas skillnader. Syftet med denna aktivitet är att ge dig idéer och alternativ för att stödja din egen kursplanering. Aktiviteten har genomförts med hjälp av H5P Course Presentation verktyget.
Idear för bedömningen automatiskt.h5p

TIPS

Idéer om undervisnings-, lärande- och bedömningsmetoder som lämpar sig för din kurs:
Verkkoaktiviteettien jaksollinen järjestelmä, tillgänglig på finska: EoI6V-DXIAMNCRy (4096×2894) (twimg.com), yhdistää osaamistavoitteet ja verkko-oppimisen aktiviteettityypit (Akseli Huhtanen, 2020, Följer Blooms taxonomi)

Komplettera ditt pedagogiska manuskript med undervisningsmetoder och bedömning. Ta hänsyn till åtminstone följande punkter:
- Vilka lärande- och undervisningsmetoder möjliggör och stödjer uppnåendet av de Lärandemål du har ställt upp?
- Bedöms studien numeriskt eller på en godkänd/icke godkänd-skala? Vilken är den lägsta poängsumma som krävs för att bli godkänd?
- Är avsikten att bedöma alla uppgifter eller endast vissa uppgifter, och hur är det meningsfullt att bedöma dem?
- Vad kan bedömas automatiskt och vad kräver lärarens insats?
- Sker det interaktion på kursen? När och hur sker interaktionen? Mellan vilka parter sker interaktionen?
- Vilka är målen med interaktion? Vilket mervärde tillför den planerade interaktionen till studierna?
- Hur är det med verktyg för uppföljning av studieframsteg, kan de utnyttjas?

Källor

Bates, A. 2015. Teaching in a digital age. Tillgänglig: https://www.tonybates.ca/teaching-in-a-digital-age/

Biggs, J. B., & Tang, C. S. (2011). Teaching for quality learning at university: what the student does (4th ed.). Society for Research into Higher Education.

Foto av Virve Pekkarinen med hjälp av AI-verktyget DALL.E.