Title: Val av virtuell inlärningsmiljö
Course: Digivisio DEMO: Planering och byggande av en MOOC > Section: Utgångspunkter för planering av en MOOC

När ämnet, målgruppen och resurserna för att bygga en MOOC är kända är nästa steg att välja virtuell inlärningsmiljö för studien, dvs. att bestämma var lärandet ska äga rum. Den pedagogiska utformningen och den praktiska uppbyggnaden av studien påverkas i hög grad av vilken typ av virtuell inlärningsmiljö (också VLE dvs. virtual learning environment eller LMS dvs. learning management system) som finns tillgänglig och vilka pedagogiska lösningar den möjliggör.

Ta nu en närmare titt på valet av en lärmiljö på nätet ur den lärandes, lärarens, högskolans och verktygets perspektiv.

Den lärande:
Ur den lärandes synvinkel är det viktigt att lärmiljön är tydlig och lätt att lära sig att använda. Dessutom viktigt att det finns instruktioner för verksamheten i lärmiljön och vid behov användarstöd.

Lärare:

Ur lärarens synvinkel är de viktigaste frågorna i samband med valet av lärmiljö hurdana verktyg och tillämpningar lärmiljön möjliggör och därmed hurdana pedagogiska lösningar som är möjliga. I praktiken är det viktigt att virtuell inlärningsmiljön möjliggör automatisk bedömning (t.ex. olika automatiskt poängsatta tester och uppföljning av framsteg som kan användas som en del av bedömningen) och, när man utformar en interaktiva MOOCar, även möjliggör smidig synkron eller asynkron interaktion mellan de lärande. Ur lärarens synvinkel är det också viktigt att lärmiljön är tydlig och lätt att använda, så att det går smidigt att bygga upp kursen i virtuell inlärningsmiljön.

Högskola:

De flesta högskolor erbjuder minst en virtuell inlärningsmiljö som upprätthålls antingen av högskolan eller av en tjänsteproducent. De flesta virtuell inlärningsmiljöer erbjuder idag mångsidiga digitala verktyg och applikationer som kan användas för att bygga upp MOOCar. Den virtuell inlärningsmiljö som högskolan använder är dock inte alltid idealisk med tanke på att bygga upp och underhålla MOOCar, och det är bra att ta reda på om det är möjligt att använda en annan virtuell inlärningsmiljö för dem och hur den kan upprätthållas. Detta är också en strategisk fråga för högskolorna, eftersom de har olika policyer för vilken virtuell inlärningsmiljö som ska användas och om de kan ha mer än en miljö för olika ändamål.

Verktyg:

Olika lärmiljöer erbjuder olika verktyg och applikationer för de lärandes lärande. Verktyg och applikationer kan användas för att skapa en pedagogiskt och visuellt meningsfull och tillgänglig lärmiljö för de lärande. De flesta lärmiljöer innehåller också verktyg som gör det möjligt att automatisera bedömningen, t.ex. olika tester och mekanismer för uppföljning av framsteg, samt synkron eller asynkron interaktion mellan de lärande. En annan viktig funktion för underhållet av MOOCar är den möjliga integrationen med det studentinformationssystem som används av studentadministrationen. Genom denna integration kan det t.ex. vara möjligt att lägga till lärande i virtuell inlärningsmiljön och automatiskt överföra betyg från virtuell inlärningsmiljön till studentinformationssystemet. Dessutom kan de dataanalysverktyg som tillhandahålls av e-lärandeplattformen vara viktiga för underhållet av MOOC och för att uppfölja de lärandes framsteg.

Ta reda på vilken typ av alternativ din högskola erbjuder och välj sedan den plattform som passar ditt syfte.
Komplettera ditt pedagogiska manuskript med virtuell inlärningsmiljö. Ta hänsyn till åtminstone följande punkter:
- Vilka egenskaper måste en virtuell inlärningsmiljö ha för att du ska kunna bygga upp den typ av MOOC du vill ha, t.ex. möjliggör den automatisk bedömning eller social interaktion mellan grupper?
- Vilken virtuell inlärningsmiljö väljer du och varför?

Kållor

Bild: Adobe Stock photos.