Title: Dimensionering och belastning
Course: Digivisio DEMO: Planering och byggande av en MOOC > Section: Pedagogisk planering av en MOOC

MOOCar kan ha mycket olika omfattning. MOOCarna vid finländska högskolor är i allmänhet studiepoängsatta (sp, 1 studiepoäng motsvarar 27 timmars studentarbete enligt ECTS-systemet) och vanligtvis är de på 1–5 studiepoäng. MOOCar är inte alltid studiepoängsatta. De flesta MOOCar på internationella plattformar motsvarar inte omfattningen av något studiepoängsystem, men deras omfattning kan anges till exempel i minuter eller timmar.

Dimensioneringen av studierna innebär att läraren planerar kursen och bedömer de lärandes arbetsinsats i förhållande till de definierade lärandemålen och de krav som ställs på studieprestationerna. Genom att fastställa dimensioneringen av studierna strävar man efter att säkerställa att den lärande har tillräckligt med tid för att nå lärandemålen.

Studiebelastning, å andra sidan, avser den tid som den lärande lägger ner på studierna och hens upplevelse av studiebelastning. Det är viktigt att noga tänka igenom dimensioneringen av och belastningen på en kurs, eftersom ju lägre antal poäng desto större risk för överbelastning, vilket i sin tur ökar den lärandes upplevelse av belastningen. Det är också viktigt att ta hänsyn till upplevelsen av arbetsbelastning och dess individuella variationer när man gör pedagogiska val.

Bekanta dig med dimensioneringen och arbetsbelastningen ur lärarens och den lärandes perspektiv samt ur xMOOC- och cMOOC-perspektiven.

Den lärande
Kursens dimensionering hjälper den lärande att förstå hur mycket tid som bör avsättas för att genomföra kursen. Kursen kan påverka de olika lärande på olika sätt, och dimensioneringen av kursen motsvarar inte alltid den lärandes upplevelse av belastning. Det kan alltså hända att dimensioneringen av kursen upplevs som rimlig av de flesta lärande, men att en viss lärande ändå känner att kursen är för krävande, eller vice versa. Den lärandes upplevelse av belastning påverkas bland annat av att arbetsmängden på kursen ansamlas, att kursens uppgifter kräver noggrant och detaljerat minne, att lärandemålen är otydliga eller att den lärande inte känner att hen har tillräcklig möjlighet att påverka sitt eget lärande. Däremot minskar upplevelsen av belastning på en MOOC med jämn rytm där läromedlet bildar meningsfulla helheter, lärandemålen är tydliga och konkreta, och där den lärande upplever att hen kan påverka sitt eget lärande.

Lärare:

Lärarens uppgift är att dimensionera kursen i förhållande till antalet studiepoäng och de ställda lärandemålen. Det är bra att ha i åtanke att det inte finns något enskilt korrekt sätt att fastställa dimensioneringen av kursen. Ofta är dimensioneringen lärarens "bästa uppskattning" baserad på hens undervisningserfarenhet. Det är emellertid viktigt att samla in feedback från de lärande, vilket gör det möjligt att iterera och justera kursens dimensionering. Utöver dimensionering som baserar sig på lärarnas egna bedömningar kan högskolorna använda sig av dimensioneringsmodeller som gör det möjligt för högskolorna att planera dimensioneringen av studierna på ett ändamålsenligt sätt. Detta är särskilt användbart när läraren har liten erfarenhet av att planera och genomföra e-lärande. Läraren kan också påverka den lärandes upplevelse av belastning genom att exempelvis erbjuda alternativa sätt att genomföra uppgifter, ge kontext till de kunskaper och färdigheter som ska läras genom att koppla det lärda till praktiska exempel, sätta tydliga och realistiska mål för kursen samt strukturera den lärandes lärandeprocess genom att införa olika små delmål, så att arbetsmängden inte ansamlas.

Vid dimensioneringen av xMOOCar beaktas hur man bekantar sig med innehållet och materialet samt de faktiska aktiviteterna och testerna eller uppgifterna. Dessutom ska den tid som krävs för självständigt arbete beaktas vid dimensioneringen, eftersom lärandet kräver tid för att strukturera upp det studerade materialet i den lärandes huvud. Därför kan inte all tid allokeras enbart till att gå igenom material och uppgifter, utan även tid måste reserveras för "tänkande".

I dimensioneringen av cMOOCar beaktas, på samma sätt som på xMOOCar, den tid som går åt till att sätta sig in i innehållet och materialen samt till de faktiska aktiviteterna och testerna eller uppgifterna. Dessutom avsätts tid för självständiga studier samt för social interaktion, samarbete och gemensamt kunskapsbyggande. I dimensioneringen av cMOOCar är det särskilt viktigt att beakta att grupparbete och social interaktion ofta tar mer tid än självständigt arbete.

TIPS

Vid Laurea yrkeshögskola har en dimensioneringskalkylator utvecklats för xMOOCar för att underlätta bedömningen och beräkningen av kursens dimensionering. Bekanta dig med verktyget:
Verktyg för dimensionering av onlinestudier av xMOOC-typ (MOOC-team vid Laurea, CC BY-SA) (på engelska)

På Helsingfors universitets webbplats finns det en studiepoängräknare som kan användas för att bedöma dimensioneringen av många olika typer av studier. Bekanta dig med verktyget:

Studiepoängräknare (HU) (på engelska)

Komplettera ditt pedagogiska manuskript med dimensionering och omfattning av studier.
- Hur omfattande är din planerade kurs? Hur många timmar tar det att avlägga den? Vad är dess omfattning i studiepoäng?
- Vilken typ av innehåll och uppgifter består kursen av? Hur lång tid tar det att bearbeta och göra dem?
- Hur djupt ska deltagaren sätta sig in i innehållet? Är detta i linje med de definierade lärandemålen?
- Finns det tid för deltagaren att tänka? Observera att all tid inte bör användas för aktiva studier, utan tid bör reserveras för tänkande och reflektion, eftersom de stöder och underlättar lärandet.

Källor

Kyndt, E., Dochy, F., Struyven, K., & Cascallar, E. 2011. The perception of workload and task complexity and its influence on students' approaches to learning: A study in higher education. European Journal of Psychology of Education 26(3), 393-415. DOI: 10.1007/s10212-010-0053-2

Kyndt, E., Berghmans, I., Dochy, F., & Bulckens, L. 2014. ‘Time is not enough.’ The workload in higher education: a student perspective. Higher Education Research & Development, 33(4), 684-698, DOI: 10.1080/07294360.2013.863839.

Bild: Virve Pekkarinen, skapad med hjälp av Adobe Express-verktyget.