Title: Hur kan man stödja uppbyggandet av MOOC-kurser inom högskolegemenskapen?
Course: Digivisio DEMO: Planering och byggande av en MOOC > Section: Underhåll och stödprocesser för MOOCar

Den grundläggande pelaren för att främja skapandet av MOOC-kurser vid högskolor uppstår när högskolan fastställer tydliga mål, milstolpar och syften för MOOC-produktionen på organisationsnivå. Med andra ord bör en övergripande strategi utvecklas för att stödja och främja genomförandet och skapandet av MOOC-kurser. Denna strategi ska uppmuntra och vägleda högskolans lärare att planera och genomföra MOOC-kurser.

Strategins uppgifter

1. Skapa långsiktiga mål för produktionen och utvecklingen av MOOC-kurser.
2. Ge ramar för finansiering och stöd för MOOC-produktionen.
3. Tillhandahålla verktyg för att möjliggöra framgångsrik MOOC-produktion.
4. Definiera riktlinjer och fokusområden för MOOC-produktionen.
5. Skapa mätverktyg för att utvärdera framgång.
6. Öka tvärvetenskaplighet

Huvudsyftet med piloteringen, när man ser över stödprocesserna för MOOC-kurser, är att undersöka hur befintliga strukturer kan användas för att stödja och underhålla MOOC-kurser. Samtidigt bör man utreda vilka nya, specifika strukturer som eventuellt behöver skapas för att säkerställa att de MOOC-kurser som produceras av högskolan håller hög kvalitet och lyckas på utbildningsmarknaden. All produktion behöver naturligtvis inte vara inriktad på den öppna marknaden, men vid pilotering är det viktigt att särskilt beakta skalbarhet och dess möjligheter och utmaningar. När man piloterar MOOC-kurser ur stödprocessernas och underhållsperspektivet, bör man därför uppmärksamma följande aspekter.

Skalbarhet: När man bygger stödprocesser för studier bör man utgå från att kursen kan ha över 10 000 lärande. Stödprocesserna kan naturligtvis endast genomföras i begränsad omfattning, så det är viktigt att fundera över och samla idéer om var och hur mycket av stödprocesserna kan automatiseras samt vilka de kommande flaskhalsarna kan vara. Sådana områden inkluderar ofta anmälningar, registrering av studiepoäng och andra administrativa uppgifter.
Tillgänglighet till stödtjänster: Vid pilotering är det viktigt att uppmärksamma om lärarna verkligen får tillgång till stödtjänster och den hjälp som erbjuds under processen. Samtidigt är det bra att undersöka vilka stödåtgärder och processer som redan finns, men som inte används för MOOC-kurser. Arbetet med MOOC-kurser kan bli en mycket tung process för läraren om avståndet mellan stödtjänsterna och läraren är stort.
Vägledning av de lärande och lärandeanalys: Piloteringen ger en utmärkt möjlighet att observera de lärandes framsteg och de fallgropar de möter på MOOC-kursen med hjälp av lärandeanalys. Den insamlade analysen är viktig för att utveckla stödprocesser, särskilt när det gäller vägledning och pedagogisk design. Genom att samla in analysdata kan man också i framtiden hjälpa lärare att undvika samma problemområden vid skapandet av MOOC-kurser.
Mallar och exempel: Vilka mallar kan skapas genom pilotexempel på MOOC-kurser, till exempel för genomförande av lärmiljöer, anmälningar, registrering av prestationer samt insamling av feedback eller lärandeanalys. Alla dessa är till nytta vid framtida planering av nya kurser och vid utvecklingen av befintliga MOOC-kurser.
MOOC-enheter: Behövs det, på grundval av pilotprojektet, en fullständig enhet eller en större samordning av MOOCar för att ge lärarna den hjälp de behöver för att skapa MOOCar?

Exempel:

När du planerar strategin för MOOC-produktionsprocessen lönar det sig till exempel att bekanta sig med P.E.P.I.T.E-produktionsmodellen vid universitetet i Liège. Modellen har utvecklats som en del av lärarutbildningen för att utbilda lärare i att bättre producera MOOCar. Modellens kärnbudskap är att MOOC-kursutveckling består av följande sex faser:

PEPITE-produktionsprocess

Förberedelse (Preparation): Lärarna utarbetar en läroplan för MOOC-kursen med hänsyn till befintliga kurser och konkurrerande MOOC-kurser för att undvika överlappningar. Lärarna definierar också sin målgrupp.

Utarbetande (Elaboration): Lärarna skriver ett pedagogiskt manuskript för innehållet och producerar materialet.

Produktion (Production): Lärarna deltar i redigeringen av videorna och korrigerar eller lägger till element. De planerar också lämpliga lärandeuppgifter.

Implementering (Implementation): Lärarna bygger upp innehållet på den digitala plattformen.

Överföring (Transmission): Lärarna hjälper och vägleder deltagarna under MOOC-kursen.

Bedömning (Evaluation): Lärarna skickar ut betyg och analyserar prestationerna på MOOC-kursen för att förbättra nästa genomförande.

Du kan läsa mer om P.E.P.I.T.E-strategin på Liege universitetets webbplats i denna artikel som behandlar ämnet: Designing a MOOC - A new channel fort teacher professional development?

I samband med piloteringen är det också viktigt att börja överväga olika scenarier för MOOC-produktionen som påverkar underhållet av MOOC-kurser och stödprocesserna. Planeringen av stödprocesserna drar nytta av scenarioarbetet på flera sätt. För det första hjälper det till att definiera vilka stödprocesser som behövs i olika situationer, vilket möjliggör effektiv resursfördelning och säkerställer att stödprocesserna är tillräckliga och funktionella. Scenarioarbetet hjälper också till att sätta upp tydliga mål och mätverktyg som gör det möjligt att utvärdera MOOC-kursens framgång. Detta gör det lättare och mer mätbart att nå målen.

Scenarier bör planeras längs fyra olika axlar, och med hjälp av dessa bör flera produktionsmodeller skapas för att ta reda på vilken typ av stöd olika scenarier och produktionsmodeller ger för skapandet och planeringen av MOOC-kurser.

De fyra axlarna för scenarioarbetet inom stöd- och produktionsprocesserna för MOOC-kurser:

Lärande antalet | Finansiering | Produktionskvalitet | Resurser
Lärande antalet påverkar det kända registreringsarbetet samt förståelsen och utformningen av skalbarheten. I scenarierna definieras hur många lärande som förväntas på kursen. Detta påverkar till exempel kursens marknadsföring och tekniska resurser såsom serverkapacitet. | I scenariot övervägs vilka olika faktorer som finansieringen av MOOC-kursen består av. Siktar man på intäkter genom studiepoäng, strävar man efter att söka pilot- eller stiftelsefinansiering eller till exempel finansiering för att producera fortbildning. Olika scenarier kan baseras på olika finansieringsmodeller. Till exempel kan vissa MOOC-kurser få stöd från offentliga medel, medan andra kan vara avgiftsbelagda eller baserade på sponsring. | MOOC-kursens produktionskvalitet påverkar i hög grad vilka stödåtgärder läraren behöver ha tillgängliga vid planeringen av kursen samt vid det tekniska och visuella genomförandet. I scenarierna kan mål sättas för produktionskvaliteten, såsom produktionsvärde för videor och kvaliteten på interaktiva element. Högkvalitativa produktioner kräver mer resurser och tid. | Resurssit määrittelevät MOOCin teossa paljon. Korkeakoulu saattaa esimerkiksi tarvita MOOC-erityisasianResurserna spelar en stor roll i skapandet av en MOOC. Högskolan kan till exempel behöva MOOC-specialister, digitala pedagogiska experter, medieproducenter och teknisk kompetens för att bygga en kvalitativ MOOC. Därför är det viktigt att beakta hur olika resurser påverkar möjligheterna att utveckla och producera högkvalitativa MOOC-kurser när man arbetar med scenarier.
Exempel: I scenariot strävar man efter att 500 lärande ska hitta till kursen under det första produktionsåret, varav 14–17 % avlägger kursen. Målet under de kommande tre åren är att öka antalet lärande till tre tusen och att hålla genomströmningen på över tio procent. | Exempel: I scenariot finansieras MOOC-kursen med medel från en stiftelse, vilket innebär att planeringen och uppbyggandet genomförs under ett läsår. Finansieringen har använts till lärarlönen, licensen för översättningsprogrammet och 15 % av den pedagogiska expertens arbetsinsats. | Exempel: I scenariot föreslås att produktionskvaliteten skulle vara en övergripande kvalitativ genomförande jämfört med en normal dagkurs som genomförs online. I innehållsproduktionen används dock inga professionella grafiker, och läromaterialet produceras internt liksom videorna. | Exempel: I scenariot planeras experter att användas inom ramen för befintliga tjänster. Dessa tjänster inkluderar pedagogisk rådgivning och de tjänster som studieadministrationen erbjuder för planering och placering av studier i läroplanen.

Scenarioarbetet möjliggör kontinuerlig utvärdering och förbättring av stödprocesser, vilket hjälper till att identifiera förbättringsområden och göra nödvändiga förändringar inför kommande MOOCar.

Högskola:

Högskolan utarbetar en MOOC-strategi enligt vilken MOOCarna genomförs på ett högklassigt sätt vid högskolan. Högskolan förbereder scenarier för vilken typ av MOOCar man strävar efter att skapa och ställer upp mätbara mål och framgångskriterier för dessa olika scenarier.

Lärare:

Läraren deltar aktivt i den erbjudna fortbildningen och eventuella MOOC-pilotprojekt. Läraren tar reda på vilka stödtjänster som finns tillgängliga och förbinder sig till högskolans MOOC-strategi. Samtidigt fungerar läraren också som en banbrytare för att utveckla nya MOOC-kurser.

Komplettera ditt pedagogiska manuskript med underhåll och stöd av MOOCar. Ta hänsyn till åtminstone följande punkter:

- Finns det en MOOC-strategi eller scenarier för olika MOOC-typer (xMOOC, cMOOC, SOOC osv.) på min högskola?
- Vilka scenarier kan jag bygga runt min MOOC? Hur påverkar dessa scenarier min förmåga och mina behov att bygga upp MOOC-kurser?
- Vilka högskoleprocesser (läroplansfrågor, studiepoängsättning, anmälan) bör jag ta hänsyn till när jag underhåller och utvecklar min MOOC?
- Hur säkerställer jag att min MOOC-kurs når sin målgrupp och vilken typ av stöd finns tillgängligt för detta?

Källor

Liege universitetets artikel: Designing a MOOC - A new channel fort teacher professional development?

MOOC-scenario och strategimaterial från Uleåborgs universitet (på finska).