Title: Hur skapar man en MOOC på sina egna villkor istället för dessa på virtuell inlärninsgmiljön?
Course: Digivisio DEMO: Planering och byggande av en MOOC > Section: Bygga upp en MOOC i en virtuell inlärningsmiljö

Den virtuell inlärningsmiljön känns ofta mer som en boja än en sandlåda där man fritt kan bygga upp sin undervisning. I MOOCar är denna kontrast ännu mer uttalad eftersom kursen produceras enbart och uteslutande online: i xMOOCar är personlig interaktion kanske inte alltid särskilt eftertraktad, och i cMOOCar bör interaktion kunna byggas in i plattformen på ett smidigt sätt.

Att bryta sig loss från plattformens bojor kräver lite fantasi, och i det här avsnittet finns också några bra sätt att liva upp en MOOC på mycket enkla sätt och utan att egentligen bry sig om plattformen. Syftet med att bygga en MOOC är dock också att återspegla hur läraren lägger upp det pedagogiska innehållet och tillgodoser de olika lärandes behov. Ta en titt på exemplen nedan för att hjälpa dig att bättre genomföra en MOOC utifrån ditt eget perspektiv.

Lärandeanalys

Källan: Society of Learning Analytics Research -youtube-kanava.

Vi börjar med lärandeanalys. Lärandeanalys innebär att mäta, samla in, analysera och rapportera data som produceras i de lärandes lärandeaktiviteter. Med hjälp av dessa data kan man följa de lärandes framsteg i sitt lärande, de svårigheter som uppstår och till exempel resultaten av olika lärandemetoder på din kurs.

I sin enklaste form kan du få tillgång till lärandeanalys genom att be de lärande om mellanutvärdering och kontinuerligt feedback mellan uppgiftstillfällena. Återkopplingen kan också ges som en diskussion eller självbedömning – det viktigaste är att du får samlat in data. Feedback kan kopplas till inlämningen av uppgifter, det kan ingå i frågorna i tester eller så kan det vara en separat del efter varje modul. Vissa plattformar ger dig också möjlighet att direkt följa upp lärandeanalyser, t.ex. genom att spåra antalet försök med uppgifter, tid som läggs på uppgifter eller de lärandes framsteg när stapelbara avsnitt öppnas. Du kan samla in data på det sätt du föredrar, direkt med de lärande, till exempel genom formulär som fylls i av de lärande eller på annat sätt.

Genom att lära dig mer om lärandeanalys kan du se vad som fungerar i dina studier och var de lärande behöver stöd eller var dina studier kan utformas bättre för lärande. Det finns många typer av analyser att samla in, och det är inte en bra idé att samla in allt möjligt feedback, särskilt inte i början - fokusera på de saker där du antingen vet av erfarenhet att du har haft svårigheter eller är självsäker i din pedagogiska implementering. Det finns många olika typer av lärandeanalys, så det är värt att välja den datainsamlingsmetod som bäst stöder dina mål. Nedan beskrivs undertyperna av lärandeanalys:

Beteendeanalys: Följ upp de lärandes aktivitet på lärplattformen, t.ex. hur mycket de använder webbplatsen, hur många uppgifter som slutförts och svar som getts samt hur ofta de försöker igen. Beteendeanalys kan användas för att identifiera de lärandes styrkor, svagheter och lärandetrender.

Prestationsanalys: Följ upp de lärandes prestationer i samband med bedömningar och inlämningsuppgifter. Detta kan omfatta analys av betyg, inlämningsscheman för uppgifter och andra prestationsrelaterade data. Prestationsanalys hjälper till att beskriva framgångsfaktorer i lärandet och ger information om områden som kan förbättras.

Analys av lärandeteknik: Följ upp och observera de lärandetekniker som de lärande använder och de resultat de ger. Du får information om hur de lärande lär sig på olika sätt på din kurs och hur du kan stödja olika lärande och lärandetekniker på din MOOC.

Interaktionsanalys: Följ upp de lärandes interaktioner med varandra, med läraren och med läromedel. Med hjälp av interaktionsanalys kan du ta reda på de lärandes problemområden och hur interaktionen kan utvecklas som stöd för lärandet.

Prestationsanalys: Följ upp de lärandes framsteg och strävan efter prestation under hela kursen. Detta fungerar utmärkt med spelifiering. Sätt upp tydliga mål för de lärande för att stödja analyser och förfina dem för att stödja lärandet. Prestations- och målanalyser hjälper lärare att förstå de lärandes motivationsnivåer och ger ytterligare stöd när det behövs.

Prediktiv analys: Utnyttja historiska data och prediktiva modeller för att förutsäga framtida elevers prestationer och behov. Detta hjälper lärare att identifiera riskgrupper och ge förebyggande stöd när det behövs. I bästa fall är dessa data det bästa verktyget för utveckling, eftersom de samlar in all annan data.

Exempel:

Ett exempel på användningen av prestationsanalys och beteendeanalys på en MOOC är modulen och uppbyggnaden av uppgifter på handelshögskolans MOOC-kurs "A Basic Understanding of Blockchain" (2 sp) vid Uleåborgs universitet, där varje lektion alltid följs av en kort tentamen, med ett godkännande krav på minst 75 % rätt. Genom att observera prestationerna i dessa tentamina har vi kunnat se vilka områden som är svårast för de lärande att förstå, och genom att samla in feedback har vi också kunnat ta reda på vilka sektioner som upplevs som mest intressanta av dem.

De lärande har vid behov också möjlighet att lyssna på hela kursinnehållet under kursens gång. Vi förutspådde att textmaterial kanske inte skulle stödja lärandet för alla typer av lärande, och vi hade rätt. Vi samlade också in data om hur mycket ljudfiler som används, och cirka 60 % av de som avlade kursen använde dem. Samtidigt har vi samlat in data om hur de olika andra pedagogiska hjälpmedel som valts för kursen, såsom gemensamma repetitioner och till exempel ledarhunden Block, som alltid är med de lärande, påverkar deras motivation och framgång. Vi har funnit att repetitionsmaterialet är mycket användbart och att Blocks närvaro och interaktion uppskattas av cirka 80 % av de lärande som blir godkända.

Genom att analysera dessa data kan vi fokusera på att ta fram bättre material för de lärande i svåra områden och komma på nya kursupplägg som fokuserar på att producera innehåll kring ett ämnesområde som intresserar de lärande. Och ingen av dessa idéer skulle i slutändan ha krävt mer än en bunt papper eller ett enkelt Forms-formulär på nätet.

Kopiera en inbäddning för dig själv!

Ett stycke HTML-kod som gör att du kan bädda in nästan vilket som helst webbplatsinnehåll i textredigerare som har en inbyggd HTML-redigerare:

<div><br><iframe width="560" height="415" src=" KOPIERA WEBBADRESSEN HÄR " frameborder="0" webkitallowfullscreen="" mozallowfullscreen="" allowfullscreen="" loading="lazy"></iframe><br>
</div><br>

Du kan justera storleken på fönstret genom att ändra på width="560" och height="415".

Interaktivitet

Framför allt bidrar känslomässig kontakt med läromedlet till lärande, och interaktion skapar denna känslomässiga kontakt. Interaktivitet är ett utmärkt sätt att främja aktivt lärande och minska den lärandes passivitet i förhållande till materialet, läraren och de andra lärande. Interaktion kan i sin enklaste form utgöras av diskussionsövningar, korta interaktiva förinspelade demonstrationer, automatiserat feedback eller till och med delad anteckningshjälp under en MOOC-kurs. Och det senare fungerar för både xMOOC och cMOOC, så länge du förbereder dig tillräckligt väl.

Interaktion är också interaktion med materialet. Genom att vägleda den lärande att aktivt interagera med materialet stärks minnesspåret, planeringen av övningar underlättas och lärandet förbättras. Den lärande engagerar sig också i interaktivt material bättre än bara i en passiv "bunt med papper”. Interaktivt läromedel kan produceras till exempel genom interaktiva videor (i sin enklaste form finns det en uppgift inuti videon eller så guidar videon dig direkt genom uppgiften steg för steg). Dessutom kan du använda H5P-verktyg för att producera interaktivt innehåll, till exempel en interaktiv bok eller en kort interaktiv demonstration. Ett bra sätt är också att skapa ett material med direkta enkäter eller frågor relaterade till ämnet. Även en liten interaktiv aktivering, till exempel genom att utnyttja informationssökning, skapar interaktion med materialet - så tröskeln för att börja är låg och kräver praktiskt taget ingenting av plattformen.

När du funderar på interaktivitet på en MOOC-kurs, tänk på hur du skulle vilja interagera med andra kursdeltagare och läraren. Nedan hittar du metoder och exempel för att skapa interaktion och känslomässig koppling till lärandet.

Demonstrationer: Skapa en demonstration online, till exempel en video eller klicka och välj innehåll för en kurs som deltagarna kan använda. Skapa till exempel VR- eller AR-upplevelser där de lärande kan utforska saker som labbmiljöer eller historiska händelser. Detta kan enkelt göras med till exempel H5P-verktyg eller ThingLink-programvara.

Interaktiva videor: Producera videor där den lärande slutför uppgifter eller svarar på frågor för att komma vidare. Du kan också producera videor som vägleder nästa uppgift och ger feedback på den lärandes prestation baserat på svaret.

Enkäter: Skapa regelbundna enkäter som uppmuntrar till aktivt deltagande och kritiskt tänkande bland de lärande.

Kollaborativa dokument och fildelning: Gör det möjligt att arbeta samtidigt med samma dokument eller annan grupp, till exempel med hjälp av Google Docs eller Teams-plattformen.

Diskussionsforum: Skapa ett aktivt diskussionsforum där deltagarna kan utbyta tankar och idéer om kursämnen.

Simuleringar och scenarier: Använd simuleringar för att hjälpa de lärande att förstå komplexa begrepp och processer på ett visuellt och interaktivt sätt. Ge de lärande scenarier som återspeglar verkliga situationer att reflektera över och arbeta igenom som en del av kursuppgifterna. Du kan läsa på finska mer om scenariolärande på Mediamaisteris riktlinjer för scenariobaserad onlineutbildning.
lisää Mediamaisteris riktlinjer för scenariobaserad onlineutbildning (på finska).

Spelifiering: Skapa t.ex. ett poängsystem, prestationer och belöningar för att motivera de lärande att göra framsteg i kursen och uppnå målen. Spelifiering är ett utmärkt sätt att öka det känslomässiga engagemanget för materialet och använda lärandeanalys som en del av Rob Alvarez Professor Game podcast-avsnitt.

Exempel:

Exempelkursen är inte direkt en MOOC, men den fungerar väldigt mycket i linje med en xMOOC. Varje år lär handelshögskolan vid Uleåborgs universitet nya lärande hur man använder O365-programvaran som en del av en kurs om studieplanering. Kursen bygger helt och hållet på två principer: 1) den lärande avlägger en mängd korta lektioner, vägledd av förinspelade videor och automatiserat feedback, och 2) den lärande tjänar erfarenhetspoäng under kursen och kan runt mitten av kursen välja vilka lektioner och uppgifter som ska tjäna in dessa poäng. När den lärande avlägger sina uppgifter interagerar hen med de steg-för-steg-videor som skapats och försöker använda dem för att slutföra sina uppgifter.

I praktiken fungerar detta så att det efter varje kort video finns en uppgift, och efter varje uppgift får den lärande automatisk återkoppling beroende på sin prestation och genast möjlighet att försöka igen. Den interaktiva cirkeln för uppgift, återkoppling och framsteg ger näring åt prestationer, vilket är anledningen till att de lärande ofta genomför längre lektionshelheter på en gång. I slutet av ett stort avsnitt finns det alltid en särskild självbedömnings- och feedbackdel, där den lärande reflekterar över vad som var viktigast för hen, funderar på hur hen kan använda avsnittets färdigheter i framtiden och svarar på andra relevanta frågor.

Med andra ord stöds interaktionen i lärandet samtidigt med hjälp av demonstrationsvideor, interaktiva videor, automatisk respons, spelifiering och enkäter. Allt detta kan implementeras nästan oavsett plattform.

Mångsidiga medier och innehåll

Mångsidiga medier och innehåll har redan diskuterats i den visuella delen, men det är också bra att fördjupa sig i det ur perspektivet av MOOCar oberoende och plattformsoberoende uppbyggnad. Genom att producera ett brett utbud av media kan du välja de bästa sätten att undervisa i visst innehåll och aktivera de lärande med hjälp av media, oavsett plattform. I cMOOCar kan du också vägleda de lärande att producera egna medier i samarbete med varandra.

När det är som enklast kan du helt enkelt länka till ditt innehåll utanför plattformen och endast använda plattformen som en plattform för materialdelning och för att testa dina färdigheter. Det är dock alltid bäst att bygga upp en fungerande helhet där man håller sig till sin egen undervisningsstil. Överväg att använda åtminstone följande typer av media på dina MOOCar.

Videor: Producera korta instruktionsvideor som illustrerar viktiga kursämnen och begrepp. Håll videon under sex minuter och försök att fokusera på kärninnehållet i din video. I videon kan du ställa frågor interaktivt, göra en demonstration av undervisningstemat eller styra videon direkt till den uppgift som berör den. Du kan producera videor antingen inom eller utanför plattformen, då behöver du inte agera på plattformens villkor, utan kan utgå från din egen utgångspunkt och kärnkompetens.

Artiklar och forskningar: Ge de lärande artiklar och forskning som fördjupar deras förståelse av kursämnen. Du kan dela artiklarna elektroniskt på många olika sätt, fundera på vad som passar dig bäst.

Podcasts: Tillhandahåll podcastavsnitt som diskuterar aktuella ämnen och tillämpar lärandet från kursen i praktiska situationer. Du kan gå direkt till gratistjänster, producera poddar själv eller be de lärande att göra en podcast om ett ämne som de väljer.

Animationer och tecknade serier: Använd animationer och tecknade serier för att illustrera komplexa begrepp och göra lärandet mer underhållande och intressant. Utforska gratis animering, till exempel genom Canva - även lite räcker långt.

Exempel:

Kursen Procurement and Supply Chain Management på handelshögskolan vid Uleåborgs universitet syftar till att stödja distansutbyte för internationella studerande. Kursen är baserad på cMOOC-principen och använder både asynkrona och synkrona lärandemetoder. De viktigaste multimediauppgifterna på kursen är en podcast som produceras av de lärande om ett ämne som de själva väljer, och senare en lektion där videor, podcasts och artiklar används samtidigt. I videofilmerna och poddarna ska de lärande anteckna och svara på gemensamma frågor tillsammans med andra, och i artiklarna ska de på egen hand svara på flervalsfrågor om artiklarnas kärnfrågor. I teorin skulle allt detta kunna göras med en enkel uppsättning instruktioner och en centraliserad distribution av material, och detta var utgångspunkten för den pedagogiska utformningen av kursen, inte plattformens kapacitet.

Du är inte fånge av en plattform!

Du kan alltid blanda olika lärplattformar på din kurs om det behövs. Du kan till exempel skapa en materialbank och automatiskt kontrollerade uppgifter i Moodle, men flytta diskussioner, lektioner, självbedömningar och andra synkrona eller asynkrona uppgifter till exempelvis Howspace. Använd det som fungerar bäst – det viktiga är bara att vara uppmärksam på att guida de lärande mellan olika plattformar och rätt platser.

Högskola:

Högskolan anger vilka plattformar som är tillgängliga för läraren och tillhandahåller pedagogiskt och digitalt stöd så att läraren kan arbeta utifrån sin egen professionella synvinkel och inte utifrån den plattform som tillhandahålls.

Lärare:

Läraren förbereder sitt material utifrån sina egna förutsättningar och överväger vilken typ av interaktion, medier och lärandemetoder hen vill använda på kursen. Läraren arbetar utifrån sina pedagogiska styrkor för att utveckla innehåll som stödjer lärande och producerar kunskap för den lärande. Läraren gör de val som krävs och får stöd för att anpassa dessa val till plattformen. Läraren är ansvarig för de lösningar som produceras för plattformen och ansvarar för att ge vägledning till de lärande

  Verktyg:

Verktygen stöder planeringen av studierna utifrån lärarens utgångspunkt. Med hjälp av verktygen bryter sig läraren loss från de bojor som plattformen skapat, och verktygen möjliggör mångsidig interaktion, användning av material och lärandeanalys.

Komplettera ditt pedagogiska manuskript med implementering utifrån din egen utgångspunkt. Ta hänsyn till åtminstone följande punkter:

- Planerar du att samla in lärandeanalys på din kurs?
- Vilka typer av media skapar du för din kurs? Skapar de lärande också media?
- Vilket material producerar du för kursen och hur förstärker du dess interaktivitet med de lärande?
- Planerar du en synkron eller asynkron kurs? xMOOC eller cMOOC?
- Vilka behov och planer har du för att genomföra din kurs?
- Vilka möjligheter erbjuder olika lärplattformar dig?
- Vilken plattform planerar du att använda? Har du möjlighet att använda en annan plattform?
- Vilka verktyg tänker du använda för att planera din studie utifrån din egen utgångspunkt?

Källor

Society of Learning Analytics (SoLAR) https://www.solaresearch.org/about/what-is-learning-analytics/

Mediamaisteri: Skenaaripohjoinen verkkokoulutus: Tehokasta oppimista virtuaalisessa ympäristössä. https://www.mediamaisteri.com/blog/skenaariopohjainen-oppiminen?utm_campaign=Blogitiedotteet&utm_medium=email&_hsmi=277516999&_hsenc=p2ANqtz-_grgLdwnHlfo7s4XYguCplaPGOCyJJ2HavMZXsAuAifJDTvBAIVeMFRW960ZbsVEoxJCB9x08o0zM5UfGMaml7hr6kdA&utm_content=277516999&utm_source=hs_email (på finska)

Professor Game -podcast: Rob Alvarez Professor Game podcast-avsnitt.