Title: Taiteesta ja kulttuurista terveyttä
Course: YTO-kurssipankki: taide ja luova ilmaisu > Section: Teoreettisen asiasisällön hallinta

.

Taiteesta ja kulttuurista terveyttä

Kirjassa Kulttuuri ja terveys, Markku Hyyppä ja Hanna-Liisa Liikanen toteavat: Kulttuurikokemukset ja taide-elämykset ovat myönteisiä emootioita, jotka liittyvät ihmisten sosiaalisiin suhteisiin ja ylläpitävät hyvinvointia. Terveydellä tarkoitetaan nykyisin fyysistä, henkistä ja sosiaalista tasapainoa suhteessa ihmisten elämän päämääriin. Tutkimusten mukaan tiedetään, että kulttuuri ja taide ovat sellaisia voimavaroja, jotka vaikuttavat myönteisesti terveyteen.

Taide ei jätä kylmäksi, sanotaan. Taide eri muodoissaan voi olla kokonaisvaltainen nautinnon kokemus, joka tempaa mukaansa koko ihmisen ja tuottaa aistimellisesti ja emotionaalisesti vahvan tyydytyksen. Taide on luovuuden tuote ja myönteisiin päämääriin pyrkimisen keino.

Mielihyvä ja mielipaha ovat tunteita. Tunteet eli emootiot ovat kulttuurin ja terveyden kohtaamispisteessä, sillä ne toimivat ihmisyhteisön ja yksilön välissä. Kulttuuri- ja taide-elämykset synnyttävät emootioita, jotka vaikuttavat aivoissa psykofysiologiseen säätelyjärjestelmään ja tasapainottavat sen toimintaa. Ihmismielen, aivotoiminnan ja elimistön toimintaa säätelevän järjestelmän pysyvä tasapaino sosiaalisen ympäristön kanssa on hyvinvointia ja terveyttä.  Emootiot vaikuttavat koko ihmiseen, niin ruumiin toimintoihin, muistiin, havaintoihin, yleensä älylliseen toimintaan sekä koko ihmisen persoonaan.
Hyyppä (1997) onkin antanut tästä hyvin osuvan kuvauksen, joka kuuluu näin: "Kohdatessasi vanhan ystävän, sydämesi takoo (innostuksesta),  iho kihelmöi (jännityksestä), kasvolihasten toiminta muuttuu (iloksi), muut lihakset rentoutuvat (ystävällisyydeksi) ja suolen toiminta rauhoittuu (empatiasta)".
Sisäelimissä, rauhasissa, lihaksissa ja immuunijärjestelmässä tapahtuu tuolloin muutoksia, jotka välittyvät hermoteitä pitkin otsalohkoon, josta puolestaan käynnistyy itsesäätävä hermosto, liikehermosto ja hormonien eritys. Esimerkiksi jos stressihormonit pääsevät erittymään voimakkaasti ja autonomisen hermoston toiminta kiihtyy liiaksi, ihmisen vastustuskyky heikkenee. Tämä puolestaan edistää sairastumista.

Ihminen kaipaa arkeen elämyksiä ja kauneutta. Taide ja kulttuuri ovat vaivattomia käyttää ja niitä löytyy ihmisen ympäriltä koko ajan. Osaako ihminen tarttua niihin? Esim. osataanko hoitolaitoksissa tukea ihmiselle tärkeitä juhlia tai rituaaleja. Juhlistetaanko syntymäpäivää, joulua, juhannusta? Osataanko arkkitehtonisella ympäristöllä tukea ihmisen hyvää oloa ja viihtyvyyttä? Käytetäänkö hyväksi sisustusta, valoja, värejä ja muotoja? Näillä kaikilla on merkitystä ihmisen hyvinvointiin ja terveyteen. Niiden avulla voi jopa paraneminen olla joutuisampaa. Täytyy muistaa, että monen ihmisen arkinen ympäristö ja pitkäaikainen koti ovat hoitolaitoksessa.

Hyyppä ja Liikanen ovat löytäneet neljä merkittävää tekijää, jotka puoltavat taide- ja kulttuuritoiminnan myönteistä vaikutusta ihmisen hyvinvoinnille:
1. Ensimmäinen ja tärkein on taide elämyksenä, merkityksinä ja taidenautintoina sellaisenaan, osana ihmisen tarpeita. Taide virittää aisteja ja rikastuttaa elämysmaailmaa.
2. Taiteen ja kulttuuritoiminnan yhteys hyvään terveyteen, parempaan työkykyyn ja hyvän elämän kokemuksiin.
3. Kulttuuritoiminnan ja harrastamisen myötä syntyneet yhteisöllisyys ja verkostot, jotka auttavat hallitsemaan elämäämme paremmin.
4. Taiteen, arkkitehtuurin ja sisustamisen vaikutukset viihtyisämmän ympäristön luomiseksi. Kaunis ympäristö ja luonto virkistävät ja edesauttavat kuntoutumisessa.

(Kulttuuri ja terveys: Hyyppä Liikanen, 2005)