Title: Taiteen ymmärtäminen ja sen merkitykset ihmiselle
Course: YTO-kurssipankki: taide ja luova ilmaisu > Section: Teoreettisen asiasisällön hallinta

1. Taiteen ymmärtämisestä

Suuri yleisö on aina halunnut ymmärtää taidetta. On haluttu löytää kriteerit sille mikä kuuluu taiteeseen ja miksi. Tämä ymmärrettävyyden  vaatimus on usein toiminut esteenä taideteoksen kokemiselle taidenautintona, varsinkin kun koettavana on ollut kuvataiteisiin luokiteltava teos: maalaus, piirustus jne.

On ehkä selkeämpää ajatella ymmärrettävyyttä esim. jonkin tekstiilin kautta. Suomalaiset ovat aina arvostaneet suomalaista ryijyä, räsymattoa tai täkänää. Katselija osaa lähes poikkeuksetta nauttia niiden sointuvista väreistä ja usein yksinkertaisesta kuvioinnista.

Katselija ei pohdi tämän esineen kuvioinnin merkitystä, vertauskuvallisuutta tai esittävyyttä. Maalaus kuitenkin asettaa katsojan näiden kysymysten eteen. Miksi? Ei siis ole pakko ymmärtää näkemäänsä kyetäkseen nauttimaan sen katselusta, tai kuulemaansa sen kuuntelusta jne.

2. Taideteos viestinä

Taideteos on aina ihmisen aikaansaannos, ihmisen tekemä, artefakti.

Esimerkiksi kaunis maisema ei ole taideteos vaan esteettinen kokemus, - elämys. Taide syntyy aina vastaanottajansa kokemuksena, se on siis viestinnän - kommunikoinnin tulosta. Taideteoksen tai taidetapahtuman syntyyn tarvitaan kolme tekijää:  taiteilija, taideteos sekä taiteen vastaanottaja.

Taideteoksen synty, siihen liittyvä viesti ja vastaanottajan kokemukset ovat ainutlaatuisia ja yksilöllisiä tapahtumia. Niihin liittyy aina ns. makukysymykset, ja sanontahan kuuluu, että makuasioista ei voi kiistellä.

Taideteos välittää aina tietoa omasta ajastaan. Tämän voimme havaita mm. tutkimalla teoksen tekotapaa, materiaalia ja aihetta. Näistä kaikista osioista voimme löytää tyypillisiä esimerkkejä teoksen syntyajankohdan yhteiskunnasta ja kulttuurista. Taidetta tutkivia tieteitä on nykyisin mm. taidehistoria, estetiikka, taidepsykologia, - sosiologia ja - kasvatus

Tällainen tietoinen, ajatuksella tehty kuvaviesti on eräs vanhimpia viestintämuotoja, se on toiminut aikanaan kirjoituksen alkuäitinä (vrt. esim. kalliomaalaukset, egyptiläinen kuvakirjoitus jne.).

Taideteos välittää meille katsojilleen ja kokijoilleen viestejä, joita tulkitsemme aistijärjestelmämme avulla ja tiettyihin lainalaisuuksiin nojautuen. Me katsojina ja kokijoina perustamme taideteosten antamien/ lähettämien viestien tulkinnan omille lähtökohdillemme soveltuviksi. Toisin sanoen taideteokset herättävät meissä mielikuvia, jotka me muodostamme havainnoiksi omien kasvatuksellisten ja kulttuurillisten taustojemme avulla.  Esimerkkinä voitaisiin mainita värien vaikutus. Esim. punainen on yleisesti käytetty huomioväri. Se voi herättää meissä mielikuvan  varoitusmerkistä (liikennemerkit), verestä tai ruusukimpusta, rakkaudesta tai vallankumouksesta. Värit voidaan myös eri kulttuureissa mieltää aivan eri asioihin liittyviksi. Tästä esimerkkinä vaikkapa musta väri, joka meille länsimaalaisille kuvastaa surua tai pahuutta on se intialaisille kauneuden huipentuma. Tai valkoinen, joka meillä on viattomuuden ja onnen väri on puolestaan Kiinassa surua symboloiva väri.

Ajan myötä yhteiskunnan ja kulttuurin muuttuessa muuttavat myös tunnetut symbolit ja yleiset käsitteet merkitystään. Taiteilijan antama viesti voi siis muuttaa sisältöään ja siten myös tulkinnat muuttuvat. Joskus onkin hyvin vaikeaa etsiä tarkoitusta tai sisältöä jollekin vanhalle taideteokselle. Usein viestin ymmärtäminen vaatiikin tuekseen myös teoksen syntyaikakauden ja syntypaikan tietämystä.  Kuitenkin sanotaan, että hyvä taideteos pystyy puhuttelemaan katsojaansa tai kokijaansa minä aikakautena ja missä kulttuurissa hyvänsä.

Aikojen kuluessa taiteen tutkimus on kehittänyt itselleen eräänlaisen työkalun, jolla se voi pyrkiä käsittelemään ja ymmärtämään ihmiskunnan koko suurta taidejäämistöä. Tällaiseksi työkaluksi on tullut tyylioppi, jota taidehistoria käyttää tehdäkseen luokitteluja ja siten auttaamaan taideteosten viestien ymmärtämistä. Tyylioppi pyrkii luokittelemaan taideteokset niiden sisäisten ja ulkoisten ominaisuuksien (aihe, materiaalit, muotokieli, ajankohta jne.) perusteella eri ryhmiin.

3. Taide osana elämää

Taide on kautta aikojen ollut sidoksissa ihmisen olemassaoloon ja kuulunut erittelemättömänä osana ihmisten arkeen ja juhlaan. Luonnonkanssojen taidokkaat käsityöt sekä uskonnonharjoitukseen liittyvät kultit ja rituaalit luokitellaan tänäkin päivänä kuuluviksi taiteeseen.

Taiteen eräs tärkeä tehtävä on siirtää kulttuurin perinnettä sukupolvelta toiselle, pyrkiä sopeuttamaan ihminen vallitseviin oloihin (esim. nuorisomusiikki, dokumenttielokuvat jne.) sekä valmistella tuleville tapahtumille ja kehitykselle suuntaa (esim. tieteiskirjallisuus jne.).

Esimerkiksi voitaisiin sanoa, että monelle nuorelle rock ei ole merkinnyt pelkkää musiikkia, vaan se on luonut elämäntavan, rungon nuoren elämälle. Sanan, kuvan ja äänen mahti on arvaamattoman voimakas. Samaan perustuvat monet muun muassa uskontoihin liittyvät menot, tavat, kultit ja riitit.

Taide on  nyky yhteiskunnassa usein myös kaupallinen tuote. Taidetta myydään taiteen kuluttajille. Kaupallisuus ei kuitenkaan ole taiteen päämäärä, kylläkin sen hengissäpitäjä sillä taiteilija ei tule toimeen ilman saamaansa korvausta työstään. Taiteen ja viihteen samoin kuin korkeakulttuurin ja populaarikulttuurin raja on usein häilyvä. Toisena aikana teos voidaan luokitella korkeakulttuuriin kuuluvaksi toisena taas populaarikulttuuriksi. Yleisön osuus taiteen arvottamisessa on suuri. Suuri yleisö, rahoittajat, sponsorit, agentit ja kauppiaat määrittävät taiteilijaan kohdistuvaa arvostusta valikoidessaan teoksia ostettaviksi, taidenäyttelyihin, museoihin, konsertteihin, näyttämöille jne. Mikä on milloinkin arvostettua riippuu pitkälti juuri edellä mainituista tahoista.

4. Taide ja viihde

Taiteen ja viihteen ero, mikä on siis taidetta mikä viihdettä. Näin voidaan ajatella myös hieman laajemmassa mielessä eli  mitä on korkeakulttuuri ja mitä on populaarikulttuuri. Raja taiteen ja viihteen välillä on häilyvä, mutta joitakin eroavaisuuksia tai lainalaisuuksia voidaan kuitenkin asettaa:

TAIDE

  - taideprosessin tarkoitus on välittää tajunnan sisältöä (taiteessa on tunnetta ja tarkoitusta)
  - taideteoksen tarkoitus on tulla havaituksi
  - taidetta tehdään yleisölle
  - taideteoksen arvon määrää se, miten paljon vastaanottaja käyttää sen kokemiseen ja vastaanottamiseen omaa tajunnankapasiteettiaan; kuinka paljon miettii kokemaansa ja näkemäänsä

VIIHDE

  - viihdeprosessin tarkoitus on kuluttaa aikaa
  - viihdeteoksen tarkoitus on tulla ostetuksi
  - viihdettä tehdään kuluttajille
  - viihdeteoksen arvon määrää kysyntä ja hinta