Title: Taiteen ja kulttuurin vaikutus hyvinvointiin
Course: YTO-kurssipankki: taide ja luova ilmaisu > Section: Piilotettu (pääsy linkeillä)

Taiteen ja kulttuurin vaikutus hyvinvointiin

Taiteella ja taiteellisella toiminnalla on tutkimuksissa osoitettu olevan lukuisia positiivisia vaikutuksia yksilöiden ja yhteisöjen hyvinvointiin. Hyvinvointia voidaan tarkastella esimerkiksi yksilön, yhteisön tai yhteiskunnan tasolla. Taiteen vaikutusta on tarkasteltu huomioiden esimerkiksi hyvinvoinnin fyysisiä, psyykkisiä ja sosiaalisia ulottuvuuksia sekä elinympäristöön liittyviä tekijöitä. Taiteen ja hyvinvoinnin välisiä yhteyksiä on tunnistettu muun muassa seuraavasti:

1. Taiteen terveyttä edistävät ja hoitavat vaikutukset

Taide- ja kulttuuritoiminta on liitetty osaksi tavoitteellista terveyden ja hyvinvoinnin edistämistä korostaen taiteen fyysistä, psyykkistä ja koettua terveyttä tukevia ja hoitavia vaikutuksia.

Taiteella ja taiteellisella toiminnalla on tutkimuksissa todettu olevan moninaisia positiivisia vaikutuksia fyysiseen ja mielenterveyteen sekä koettuun terveyteen. Havaintoja on tehty sekä terveydenhuollon että arkielämän ympäristöissä. Terveydenhoidossa taiteen on todettu mm. parantavan hoitotuloksia, vähentävän fyysistä ja psykologisia oireita sekä lyhentävän sairaalassa vietettyä aikaa. Esittävien taiteiden, musiikin ja visuaalisten taiteiden on todettu mm. laskevan stressiin liittyvän kortisolin tuotantoa ja verenpainetta sekä vaikuttavan sydänlihaksen hapentarpeeseen. Taiteella on positiivista vaikutusta myös suhteessa sairauden ja kivun kokemiseen. Mielenterveyden hoidossa taiteiden ja taiteellisen toiminnan positiivisten vaikutusten on esitetty liittyvän mm. potilaiden itseilmaisun keinoihin ja viestintätaitoihin sekä itsetunnon vahvistumiseen.

Visuaalisen taiteen ja musiikin on osoitettu parantavan terveydenhoidon ympäristöjä, kohentavan terveyspalveluiden käyttäjien, omaisten ja hoitohenkilökunnan välistä kommunikaatiota ja vaikuttavan positiivisesti sekä hoidon laatuun ja käytänteisiin että hoitohenkilökunnan työhyvinvointiin, työtyytyväisyyteen että työssä jaksamiseen. Vapaa-ajan kulttuuri ja taideharrastusten vaikutuksia on tutkittu runsaasti. Esimerkiksi kuorolaulun on tutkittu lisäävän muun muassa fyysistä ja psyykkistä hyvinvointia sekä parantavan mielialaa ja kasvattavan sosiaalista aktiivisuutta.

2. Taiteen vaikutukset mielen hyvinvointiin, subjektiiviseen hyvinvointiin ja elämänlaatuun

Taiteellisen toiminnan vaikutuksia ja merkityksiä tarkastellaan koetun hyvinvoinnin, elämänlaadun ja onnellisuuden näkökulmasta sekä voimavarakeskeisesti mielen ja hyvinvoinnin tukemisessa.

Taiteella ja taiteellisella toiminnalla on tutkimuksissa havaittu lukuisia positiivisia vaikutuksia mielen hyvinvointiin sekä subjektiiviseen eli koettuun hyvinvointiin, elämänlaatuun ja onnellisuuteen. Taiteen ja taiteellisen toiminnan on todettu voivan tuoda elämään iloa, rentoutusta sekä onnellisuuden ja tyytyväisyyden tunnetta ja toisaalta voivan vähentää masennuksen ja ahdistuksen oireita. Myös taiteen merkityksestä stressin määrään ja stressin sietämiseen sekä mukautumis-, sopeutumis- ja sietokykyyn. Taide ja kulttuuritoimintaan osallistumisen on esitetty voivan esim. vahvistaa oman elämänhallinnan tunnetta, kykyä tehdä päätöksiä sekä kokemusta kyvykkyydestä pärjätä muuttuvissa elämäntilanteissa. Taiteellisen toiminnan positiivisia vaikutuksia on havaittu myös henkilökohtaisen kasvun ja identiteetin rakentamisen alueilla. Monet käyttävät taidetta myös aktiivisena selviytymisstrategiana. Musiikin merkitystä ajassa mielialojen ja tunteiden säätelyssä on tutkittu psykologian alalla. Monet käyttävät musiikkia arjessa esimerkiksi mielialan parantamiseen ja kontrollointiin, tunteiden käsittelyyn, lohdutukseen, palautumiseen, rauhoittumiseen sekä väsymyksen ja stressin poistoon.

Taiteelliseen toimintaan osallistumisella on osoitettu olevan positiivisia vaikutuksia itseluottamukseen, itsetuntoon ja itsensä hyväksymiseen.

3. Taide sosiaalisen osallisuuden ja osallistumisen lisääjänä

Taiteen ja taiteellisen toiminnan merkitystä tarkastellaan erityisesti sosiaalisen hyvinvoinnin alueella, esimerkiksi sosiaalisen osallistumisen tai osallisuuden näkökulmasta sekä pro-sosiaalisen käyttäytymisen edistämisessä.

Tutkimuksissa taide ja taiteellinen toiminta on liitetty lukuisiin postitiivisiin sosiaalisiin vaikutuksiin, kuten sosiaalisen osallistumisen ja osallisuuden lisäämiseen, sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisen sekä yksinäisyyden lieventämiseen. Taiteen on todettu myös vahvistavan yhteisöjä, lisäävän yhteisöllisyyden kokemusta sekä tukevan tiiviimpien ja turvallisempina koettujen yhteisöjen rakentumista. Yhteisöllinen ja osallistava taiteellinen toiminta voi myös lisätä sosiaalista vuorovaikutusta, sosiaalista tukea ja luottamusta sekä tarjota osallistujille kokemuksia nähdyksi, kuulluksi sekä arvostetuksi tulemisesta. Taiteellisen toiminnan myötä on myös mahdollista oppia ja kehittää sosiaalisia taitoja, saada tukea ja laajentaa verkostoja, joita voi hyödyntää myös muussa elämässä ja omassa arjessa. Taiteen on tutkimuksissa myös havaittu tuovan yhteen eri-ikäisiä ja –taustaisia ihmisiä sekä tukevan kulttuurien ja sukupolvien välistä ymmärrystä, erilaisuuden arvostamista ja empatiaa. Se antaa myös mahdollisuuden ilmasta itseään sekä kokemuksia, näkemyksiä ja tunteita yhdessä muiden kanssa. Taide voi myös parantaa kommunikaatiota ja vuorovaikutusta sekä mahdollistaa viestinnän myös muulla tavoin kuin verbaalisesti. Yhteisöllinen taidetoiminta voi myös tuoda sosiaalisesti syrjässä olevat ja valtavirtaan tai enemmistöön kuuluvat yhteen sekä lisätä ja laajentaa ymmärrystä tuntemattomista asioista ja ihmisistä.

4. Taide kriittisenä sosiaalisena käytäntönä

Taidetta ja taiteellista toimintaa tarkastellaan kriittisenä käytäntönä sosiaalisen muutoksen näkökulmasta. Taiteellinen toiminta voi vahvistaa hyvinvointia esimerkiksi mahdollistamalla oman elämän olosuhteiden sekä kulttuuristen, sosiaalisten, taloudellisten ja poliittisten olosuhteiden kriittisen tarkastelun.

Taiteellinen toiminta voi vahvistaa hyvinvointia ja sosiaalista pääomaa tuomalla esiin kulttuurisia ja sosiaalisia epäkohtia ja ongelmia yhteiskunnassa sekä mahdollistamalla oman elämän olosuhteiden ja kulttuuristen, sosiaalisten taloudellisten tai poliittisten olosuhteiden kriittisen tarkastelun. Taidetoiminta voi tarjota mahdollisuuden omien oikeuksien ja velvollisuuksien pohtimiseen, ajatus- ja käyttäytymismallien sekä asenteiden muuttamiseen. Taiteen keinoin voidaan myös avata kriittinen vuoropuhelu esim. palveluntuottajan ja käyttäjien välille. Taiteella on myös merkitystä ennakkoluulojen esiin tuomisessa, tunnistamisessa ja purkamisessa sekä negatiivisten asenteiden ja stereotypioiden vähentämisessä. Tutkimusten mukaan taidetoiminnalla voidaan myös tunnistaa yhteys valta-asetelmien ja valtasuhteiden havaitsemiseen ja näkyväksi tekemiseen. Taiteen ja taidetoiminnan avulla voidaan myös haastaa hallitsevia käytäntöjä ja käsityksiä.

5. Taide aktiivisen kansalaisuuden edistäjänä

Taidetta ja taiteellista toimintaa tarkastellaan kansalaistoiminnan ja yhteiskunnallisen osallistumisen näkökulmasta. Taiteellinen toiminta voi tukea kriittisesti ajattelevien ja muutokseen pyrkivien, osallistuvien kansalaisten ja reflektiivisten yksilöiden kehittymistä.

Taiteen ja taiteellisen toiminnan on esitetty tukevan kriittisesti ajattelevien ja murrokseen pyrkivien, osallistuvien kansalaisten ja yksilöiden kehittymistä sekä edistävän kansalaisten osallistumista, kansalaistoimintaa ja aktiivista kansalaisuutta. Taiteellinen toiminta ja kulttuurinen osallistuminen voivat myös lisätä rohkeutta nuorten poliittiseen osallistumiseen. Osallistavan taiteen projekteilla on katsottu voivan olla paikallista demokratiaa edistävä vaikutus. Taide voi rohkaista ihmisiä olemaan aktiivisempia kansalaisia ja osallistua paikalliseen toimintaan.

Tutkimuksissa taiteen ja kulttuurin on todettu edistävän kansalaistoimintaa useilla tavoilla. Taiteen avulla voidaan myös luoda olosuhteet keskustelulle ja näkemyksen jakamiselle.

6. Taide elinympäristön, asuinympäristön ja hoitoympäristön kehittymisessä.

Taidetta ja kulttuuria tarkastellaan merkitsevänä ja vaikuttavana tekijänä ihmisen ja fyysisen, sosiaalisen ja kulttuurisen elinympäristön välisessä vuorovaikutuksessa.

Taiteen ja hyvinvoinnin tutkimuksen kentällä keskeinen tutkimusteema on taiteen ja kulttuurin merkitys ihmisen vuorovaikutuksessa sosiaalisen, kulttuurisen ja fyysisen elinympäristönsä kanssa. Taiteen ja kulttuurin merkitystä on tarkasteltu mm. elinympäristön, asuinympäristön ja hoitoympäristön kehittämisessä. Tutkimuksissa on käsitelty taiteen ja kulttuurin vaikutuksia asuinalueisiin ja sosiaaliseen hyvinvointiin, elinympäristön merkitystä elämänlaadun näkökulmasta sekä taiteen ja kulttuurin merkitystä identiteetin rakentamisessa ja suhteessa paikkaan kuulumisen kokemukseen. Esimerkiksi yhteisötaiteen ja osallistavien taideprojektien positiivisista vaikutuksista asuinalueiden uudistamisessa ja kehittämisestä on saatu näyttöä tapaustutkimuksissa. Tutkimuksissa on todettu taiteen, erityisesti visuaalisen taiteen merkitys vähemmän stressaavien ympäristöjen luomisessa. Fyysisen ympäristön paranemisen lisäksi tutkimuksissa on havaittu taiteen merkitys rennomman, lämpimämmän ja iloisemman ympäristön luomisessa.

7. Taide erottamattomana osana inhimillistä elämää ja arkea.

Taidetta sekä taiteellista ja luovaa toimintaa tarkastellaan lähtökohtaisesti ihmiselle ominaisena sekä erottamattomana osana inhimillistä hyvää elämää ja arkea koko elinkaaren ajan.

Tutkimuksissa taidetta, taiteellista ja luovaa toimintaa voidaan tarkastella myös erottamattomana osana inhimillistä elämää ja arkea. Joissakin taiteen tarkoitusta tutkivissa teorioissa on esitetty, että taiteen merkitys evoluutiossa liittyy muun muassa ihmisen välisen vastavuoroisuuden tunteen luomiseen sekä merkityksen luomiseen ja löytämiseen. Taiteen ja hyvinvoinnin alan tutkimuksissa taiteellista toimintaa on tarkasteltu myös ihmisoikeuksien ja kulttuuristen oikeuksien kehyksessä. Tutkimuksissa viitataan esimerkiksi YK:n ihmisoikeuksien yleismaallisen julistuksen 27. artiklaan, joka sisällyttää osallisuuden taiteesta osaksi ihmisen perusoikeuksia. Oikeus kulttuuriin ja taiteeseen kuuluu normatiivisesti kaikille osana inhimillisiä perusoikeuksia.