Title: Mitä taide on?
Course: YTO-kurssipankki: taide ja luova ilmaisu > Section: Piilotettu (pääsy linkeillä)

Mitä taide on?

Millainen sinun päiväsi olisi ilman taidetta? Mistään ei kuuluisi musiikkia. Älypuhelimesi näytöltä ei näkyisi videoita eikä pelejä. Ei olisi kirjoja mitä lukea, lehdissä ei olisi kuvia. Kaduilla mainokset näyttäisivät tyhjiltä ilman kuvia ja hienoja tekstejä. Ei olisi elokuvia, eikä televisiota. Kaikki kaupan tuotepaketit ja purkit näyttäisivät samalta - tyhjiltä. Kodissa seinät olisivat tyhjät... Kurjaa, eikö? Taidetta on ja kuuluu olla kaikkialla - taide kuuluu kaikille!

Taidetta on tehty aina, sillä ihmisellä on kautta aikojen ollut tarve esimerkiksi koristella käyttöesineitä ja toisaalta myös luoda uutta: vaatteita, sisustusta, autoja jne.

Taiteen tärkeä tehtävä on tallentaa arkea: sen avulla saamme tietää kunkin ajan ihanteista, arvoista ja asenteista. Se toimii ihmiskunnan muistina. Taide on myös ihmisoikeus: oikeus taiteeseen ja luovaan ilmaisuun on turvattu YK:n ihmisoikeuksien julistuksessa ja jopa Suomen laissa.

Taide ja ihminen

Primitiivisissä (alkukantaisissa) yhteiskunnissa taide on aina liittynyt erittelemättömän osana jokapäiväiseen elämään. Se on liittynyt mm. erilaisiin toimintoihin, uskontoihin ja tapoihin. Ihminen on kautta aikojen ollut esteettinen olento, joka pitää kaikesta kauniista. Mitä sitten on kaunis; tämä käsitys on aikojen kuluessa muuttunut, aivan niin kuin moni muukin asia on muuttunut.

Primitiivisten yhteiskuntien lisäksi on taide, varsinkin ennen teollistumista, kuulunut jokapäiväiseen elämään. Tuona aikana  tarvekalut, vaatteet, rakennukset jne. tehtiin itse. Valmistuksen, toimivuuden ja järkevyyden lisäksi, on aina liittynyt myös tuotteen esteettisen ulkonäön vaatimus. Vasta, kun yhteiskunta alkoi eriytyä erilaisten töiden ja niiden tekemisen myötä (toteutui ns. työnjako) alkoi taide eriytyä muista yhteiskunnan toiminnoista. Teollistuminen on jatkanut ja jopa lisännyt tätä eriytymistä. On siis syntynyt taiteilijoiden työyhteisö yhteiskunnan erilaisten työyhteisöjen rinnalle. Kuitenkin on taide aina kuulunut kaikille ja on jokaisen kansakunnan kansallisomaisuutta.

Taide on elimellinen osa kulttuuria, ja siten sen tuntemuksen on aina katsottu kuuluvan kansalaisen yleissivistykseen. Taide kuvastaa aina omaa aikaansa ja oman syntysijansa kulttuuria ja yhteiskuntaa (vrt. taiteen tyylisuunnat). Tutustumalla eri maiden taiteeseen tutustumme samalla sen maan kulttuuriin ja yhteiskuntaan. Näemme kuinka taide ilmenee eri kulttuureissa erilaisena. Taide on ikään kuin kulttuurin peili.

Taide kuuluu myös nykyaikana erottamattomana osana ihmisen elinympäristöön: arkkitehtuurina, veistoksina, kirjallisuutena, elokuva- ja teatteritaiteena, musiikkina, julkisien tilojen taidekokoelmina jne. Monet taiteilijat ovat tehneet maatamme tunnetuksi maailmalla esim. Alvar Aalto, Jean Sibelius, Akseli Gallen-Kallela, Mika Waltari, Aki Kaurismäki.

Taide yleensä ja sen eri muodot tarjoavat erilaisen tavan kokea elämää, tutustua ympäristöön ja erilaisiin ihmisiin, opetella uusia asioita ja myös keinon tutustua omaan itseensä. Hyvä taiteellinen toiminta voi toimia mm. terveyden edistäjänä, omatoimisuuden ja toimintakyvyn ylläpitäjänä sekä mielenvirkeyden edistäjänä. Taiteella on siten hyvin monta erilaista funktiota (käyttötarkoitusta).

 Mitä on taide?

Taiteeseen kuuluu monia erilaisia ilmiöitä ja tuotoksia kaikilta inhimillisen ilmaisun alueilta. Ihminen käyttää jokapäiväisissä toiminnoissaan mm. ääntä, liikettä, kuvaa ja sanoja hyvin monipuolisesti. Puhuminen, liikkuminen, lukeminen ja kuvaviestintä ja kuvaviestien vastaanotto ovat nykyaikana elämisen välttämättömyyksiä.  Näitä samoja elementtejä voimme käyttää myös taiteelliseen ilmaisuun, silloin puhumme musiikista, tanssista, kirjallisuudesta, taidekuvista jne. Näitä taiteellisen ilmaisun elementtejä yhdistelemällä saamme aikaiseksi mm. teatteria, oopperaa, elokuvia jne.

Länsimainen taidekäsitys on aina ollut sidoksissa omaan aikaansa, se on liikkuva ja muuttuva kuten yhteiskuntakin. Taiteeksi lasketaan ne asiat, jotka eri aikoina ovat saaneet erilaisten instituutioiden hyväksynnän. Tekninen kehitys on tuonut  aikojen kuluessa mm. valokuvat ja elokuvat hyväksytyiksi taidemuodoiksi. Missä menee sitten taiteen raja. Sitä ei varmasti kukaan pysty tarkasti määrittelemään. Uusia kiehtovia materiaaleja, tekniikoita ja näiden yhdistelmiä syntyy jatkuvasti; taide avartuu ja laajenee kehityksen myötä.

Taide on eräänlainen yhteiskunnallinen voimatekijä, jonka olemusta ja vaikutusta ei voida tarkoin määritellä. Taidetoiminta ei ole rajattavissa oleva alue; vaikkakin on mahdollista osoittaa asioita, jotka varmasti kuuluvat taiteeseen, mutta myös samanaikaisesti ei ole mahdollista jättää jotain ilmiötä sanoen sitä taiteeseen kuulumattomaksi. Jos taidetta ajatellaan toiminnallisena käsitteenä, siihen kuuluvat  mm:

- taiteen tuottaminen

- taiteen vastaanottaminen

- järjestelmä, joka mahdollistaa taiteilijan toimeentulon ja näyttely ym. tilojen aikaansaamisen.

Taide voidaan nähdä vuorovaikutusprosessina, jossa yhteiskunta arvoineen ja normeineen käy keskustelua itsensä kanssa. Toisaalta siis taiteilijan tekemät taideteokset  vaikuttavat yhteiskunnan arvoihin ja normeihin ja toisaalta taas yhteiskunnan arvot ja normit taiteilijoiden tekemiin taideteoksiin.  Taide siis todella kuvastaa aikaansa.

Nykysuomen sanakirja määrittelee taiteeksi ne toiminnot ja tuotteet, joilla ihminen aisteillaan havaittavin keinoin koettaa herättää toisissa itse kokemiaan tunnevaikutuksia.  Taite pyrkii ilmaisemaan jotain siitä todellisuudesta, jossa ihminen elää. Se pyrkii välittämään inhimillisiä kokemuksia ja yrittää hahmottaa ihmisen olemassaolon eri puolia.

Taide liittyy ihmisen tunne-elämään ja toimii samalla myös älyllisenä kannustimena. Taide-elämys herättää aistimuksia, se synnyttää ajatuksia ja tunteita. Hyvä taide voi siis elvyttää ja se voi virkistää.  Taide on siis hyvä inhimillinen työkalu ja elämän ja olemassaolon kannustaja, se myös soveltuu käytettäväksi lähes missä hyvänsä.