Title: Väreistä
Course: YTO-kurssipankki: taide ja luova ilmaisu > Section: Tuotteen, teoksen tai toteutuksen valmistaminen

tietoa väreistä

Väreillä voimme vaikuttaa huomattavan paljon katsojaan mm. hänen tunnelmaan, mielialoihin ja esim. psyykkiseen että fyysiseen olotilaan. Jo 1700 luvulla Johann W. von Goethe puhui värien henkis-eettisestä vaikutuksesta ja siitä kuinka värit vaikuttavat ihmisen tapoihin ja tottumuksiin. Jokaisella värillä on oma ominaislaatuisuutensa ja muun muassa siksi niitä voidaan käyttää eri aisteja ruokkiviin eettisiin ja esteettisiin, jopa terapeuttisiin tarkoituksiin. Väreillä voidaan luoda levollisuutta, antaa iloinen vaikutelma, ärsyttää jne. On siis hyvä tietää kuinka värejä käyttää ja mitä värejä kannattaa/ ei kannata käyttää eri tilanteissa.

Hyvää tietoa väreistä löytyy mm. sivustolta: www.coloria.net

Värien ominaisuuksista:

Värin sävy tarkoittaa värin paikkaa spektrissä. Sävyjä ovat esim. punainen, sininen, keltainen.

Sävyn puhtautta ja kirkkautta voidaan vähentää sekoittamalla siihen valkoista tai mustaa. Tällöin sävy pysyy kuitenkin samana.

Värin valööri on värin tummuusaste. Tummuusastetta muutetaan myöskin lisäämällä valkoista tai mustaa. Hyvä tehokeino.

Värin kylläisyys. Puhtaat sävyt ovat kylläisiä, sillä niissä on suuri väripigmenttipitoisuus. Kylläisyys vähenee kun väriin sekoitetaan muita värejä. Esim. murretaan väriä.

Värin kulööri on värin kylmyys/ lämpimyys aste. Viereinen väri vaikuttaa koemmeko värin kylmänä vai lämpimänä

Värin karakträäri eli värin luonne. Se voi olla liikkuva, energinen jne. Esim. harmaa on hyvin paikallaan pysyvä väri, keltainen hyvin energinen, sininen hidas jne.

Vastaväri on kahden päävärin sekoitus on kolmannen vastaväri. Väriä murretaan, kun siihen sekoitetaan sen vastaväriä. Vastaväriparit ovat hyvä tehokeino herättää katsojan huomio

Vastaväripareja ovat:

  - punainen – vihreä
  - keltainen – violetti
  - sininen – oranssi

Väriharmoniat:

Valööriharmonia: Käytetään hyväksi yhden värin / Sävyn tummuuseroja

Lähiväriharmonia: Käytetään väriympyrästä yhden neljänneksen vierekkäisiä värejä ja niiden valööreja sekä kylläisyyksiä.

Esimerkkejä ja lähiväriharmoniasta sekä kuinka valittu väriharmonia vaikuttaa:

  - Sininen -vihreä - keltainen: vaikutus  raikas ja luonnonläheinen
  - Violetti - sininen - vihreä: vaikutus rauhallinen ja seesteinen
  - Keltainen - oranssi - punainen: vaikutus lämmittävä ja yli energinen

Vastaväriharmonia. Vastavärien teho perustuu niiden voimakkaaseen yhteenkuuluvuuteen. Hyvä dynaaminen kokonaisuus syntyy, kun väriparista toinen on pääroolissa ja toinen sivuroolissa (esim. kultaisessa suhteessa 1 : 1,6). Hyvä harmonia saadaan myös vaalentamalla tai murtamalla väriparien värejä.

Disharmonia on tahallinen ”riitasointua”, jolla pyritään piristämään ja ärsyttämään katsojaa. Disharmonia saadaan aikaan, kun kuvaan tuodaan yksi tai useampi ylimääräinen väri, jolle ei löydy paria tai täydentäjää. Tällaista käytetään hyväksi esim. mainoksissa herättämään katsojan huomio.

Värisoinnut

Kaksisointu: vastaväriparit

Kolmisointu: väriympyrältä tasasivuisella kolmiolla otetut värit esim. päävärit tai teräkulmaisella kolmiolla otetut värit (hieman rauhallisempi)

Nelisointu: väriympyrälläneliöllä tai suorakaiteella otetut värit.

Tutustu myös seuraavaan videoon:

https://video.laurea.fi/media/V%C3%A4rioppia/0_iqvb3ht1