Title: Arvonlisävero
Course: Talousmatematiikka 1 osp > Section: Talousmatematiikka

sdaf

Arvonlisävero

Arvonlisävero on ns. kulutusvero. Arvonlisävero on tuotteen tai palvelun myyntihinnassa mukana oleva vero.

Arvonlisäveroa maksetaan lähes kaikista tavaroista ja palveluista. Kun yritys myy tavaraa tai palvelua, se lisää laskuttamansa tavaran tai palvelun myyntihintaan arvonlisäveron. Käytännössä arvonlisäveron maksaa siis kuluttaja osana tuotteen tai palvelun hintaa.

Arvonlisävero on käytössä yli 150 maassa. Arvonlisäveron suuruus vaihtelee eri maissa ja eri tuoteryhmissä. Suomessa jotkin laissa määritellyt tuotteet ja palvelut on vapautettu arvonlisäverosta.

Arvonlisäverosta käytetään Suomessa lyhennettä \( ALV \).

Arvonlisävero tuottaa Suomen valtion tuloista (vuonna 2020) n. 35%, eli n. 19,4 miljardia euroa.

Monet yritykset, yrittäjät ja näiden etujärjestöt vaativat usein joidenkin elinkeinoalojen ALV:n pienentämistä erilaisista syistä. Arvonlisäveron merkitys valtiontaloudelle on kuitenkin niin suuri, että ALV-prosentin muuttaminen vaikuttaa aina merkittävästi valtion talousarvioon ja hyvinvointivaltion palveluiden rahoittamiseen. Tämän vuoksi muutoksien tekeminen ei ole yksinkertaista eikä sitä tule tehdä ilman perusteellista vaikutusarviointia.

Vaikka ALV-kantojen muutosten ehdottaminen onkin yleistä, ALV-prosenttien muutosten vaikutusten kokonaisarviointi on erittäin vaikeaa eikä ole olemassa yhtä ainoaa oikeaa laskutapaa vaikutusten kokonaisarviointiin. Tärkeitä kysymyksiä ovat esimerkiksi, miten ALV-muutos vaikuttaisi kuluttajahintojen kehitykseen ja inflaatioon, miten ALV-muutos vaikuttaisi yritysten toiminnan ja kilpailukyvyn parantumiseen, mikä olisi ALV-muutoksen vaikutus kuluttajahintoihin, ts. laskisiko kuluttajahinnat todella ALV:n alennuksen verran vai siirtyisikö ALV:n alennus mahdollisesti kokonaan tai osittain yrityksen liikevoittoihin, miten kuluttajien ostokäyttäyminen muuttuisi pitkällä ajalla, jne.

Suuri kysymys on tietenkin, mikä ALV-muutoksilla olisi valtion talouteen ja työllisyyteen. Kuten kaikissa valtiontalouteen ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä, on myös ALV-muutoksia arvioitaessa lopulta selvitettävä, kasvaisivatko valtion tulot muutoksen jälkeen vai pienenisivätkö valtion tulot ja lisäisikö vai vähentäisikö muutos työllisyyttä. Näiden kysymysten taustalla on tietenkin yritysten kansallinen ja kansainvälinen kilpailukyky, joka vaikuttaa molempiin edellä mainittuihin seikkoihin.

Arvonlisäveron suuruus Suomessa

Arvonlisäveroprosentin suuruus eli verokanta vaihtelee eri tuotteilla ja palveluilla ja siitä määrätään laissa.

Tietoa arvonlisäveroprosenttien suuruuksista eri tuotteille ja palveluille löydät verkkosivulta www.vero.fi.

Suomessa on tällä hetkellä (vuonna 2020) voimassa seuraavat arvonlisäverokannat:

24 % (ns. yleinen verokanta)

14 % (ns. alennettu verokanta)

10 % (ns. alennettu verokanta)

0 % (ns. nollaverokanta)

Lain mukaan ostokuittiin on aina merkittävä verollinen myyntihinta ja ALV osuus myyntihinnasta.

ALV:n laskeminen

Arvonlisävero lasketaan aina tuotteen verottoman hinnan perusteella. Kun verottomaan hintaan lisätään ALV, saadaan tuotteen myyntihinta.

$$ Myyntihinta \ \ = \ \ veroton \ hinta \ \ + \ \ ALV $$

 Arvonlisävero lasketaan aina prosentteina verottomasta hinnasta, eli

$$ ALV \ \ = \ \ ALV\% \ \ \cdot \ \ veroton \ hinta \  $$

Esimerkki 1:

Uuden Benefon CinqueG puhelimen veroton hinta on 445 €. Puhelimien arvonlisäverokanta on 24 %. Mikä on tämän puhelimen verollinen myyntihinta asiakkaalle?

\( Myyntihinta \ \ = \ \ veroton \ hinta \ \ + \ \ ALV \)

\( Myyntihinta \ \ = \ \ 445 \ € \ \ + \ \ 0{,}24 \ \cdot \ 445 \ € \ \ = \ \ 551{,}80 \ € \)

 Vastaus: Puhelimen verollinen myyntihinta on \( 551{,}80 \ € \).

Esimerkki 2:

Mikä on Lisa-merkkisen tietokoneen veroton hinta, jos sen myyntihinta on 399 euroa ja myyntihinnassa on 24 % arvonlisäveroa?

Aluksi kirjoitetaan lauseke, mistä myyntihinta muodostuu:

\( Myyntihinta \ = \ veroton \ hinta \ + \ ALV \)

Toisaalta tiedämme, että ALV on 24 % verottomasta hinnasta, eli ALV voidaan kirjoittaa seuraavana lausekkeena:

\( ALV \ = \ 0{,}24 \ \cdot \ \ veroton \ hinta \)

Merkitään lausekkeen yksinkertaistamiseksi verotonta hintaa muuttujalla \(x\) ja kirjoitetaan yllä olevat lausekkeet uudelleen \(x\):n avulla:

\( ALV \ = \ 0{,}24 \ \cdot \ \ x \)

\( Myyntihinta \ = \ x \ + \ ALV \ \ = \ \ x \ + \ 0{,}24 \ \cdot \ \ x \ = \ (1 + 0{,}24) \cdot x \ = 1{,}24 \cdot x \)

Kirjoitetaan tehtävä yhtälön muotoon:

\( 399 \ € \ \ = \ \ 1{,}24 \cdot x \)

\( x \ \ = \ \ \frac{ \ 399 \ €}{1{,}24} \ \ = \ \ 321{,}77 \ € \)

Vastaus: Tietokoneen veroton hinta on 321,77 €.

ALV yrityksen kirjanpidossa

Yritys, joka myy tuotteen tai palvelun, lisää myyntihintaan arvonlisäveron riippumatta siitä, onko ostajana toinen yritys tai yksityishenkilö. Asiakas siis maksaa myyjälle alv:n osana tuotteen hintaa.

Arvonlisävero ei kuitenkaan kuulu tuotteen myyneelle yritykselle, vaan ALV kuuluu aina kokonaan valtiolle. Myyjä siis ainoastaan kerää arvonlisäveron asiakkaaltaan verottajan puolesta ja joutuu tilittämään ALV:n valtiolle kuukausittain. Jos yrityksen vuotuinen liikevaihto on pieni, yritys voi anoa verottajalta pidennettyä arvonlisäveron tilityskautta.

Arvonlisävero ei siis ole yritykselle kuuluvaa rahaa eikä sitä lasketa yrityksen myyntituotoksi tai liikevaihdoksi. Sen vuoksi ALV kirjataan yleensä yrityksen kirjanpidossa erilliselle ALV tilille. Yrityksen on eroteltava kirjanpidossaan eri ALV-kannat, eli myynnin ja ostojen määrät 24 %, 14 %, 10 % ja 0 % arvonlisäverokannoilla.

Kun yritys on kerännyt arvonlisäveron asiakkaalta osana myyntihintaa, yritys voi vähentää valtiolle tilitettävästä arvonlisäverosta ostamiensa raaka-aineiden, tavaroiden tai palvelujen hintoihin sisältyvän arvonlisäveron. Tällaisten ALV-vähennyksen ehtona on kuitenkin se, että yrityksen hankkimat raaka-aineet, tavarat tai palvelut on hankittu käytettäväksi yrityksen arvonlisäverollisessa liiketoiminnassa. Yritys ei siis saa vähentää maksamiaan arvonlisäveroja sellaisista tavaroista tai palveluista, jotka on ostettu yrityksen omistajien, omistajien perheenjäsenten tai henkilökunnan yksityiskäyttöön, hankittu omistajien tai henkilökunnan harrastustoimintaan, annettu asiakkaille yksilöllisiksi liikelahjoiksi tai hankittu yrityksen edustuskäyttöön. Liikelahjoiksi ei kuitenkaan lasketa esim. arvoltaan vähäarvoisia mainoslahjoja, kuten yrityksen nimellä varustettuja kyniä yms. Niiden hankintakulut katsotaan mainoskuluiksi, joista yritys voi tehdä ALV-vähennykset.