Title: Ansiotulojen verotus
Course: Talousmatematiikka 1 osp > Section: Talousmatematiikka

Valtion tulovero

Ansiotuloista, kuten mm. palkasta, eläkkeestä ja työttömyyspäivärahoista maksetaan valtiolle veroa valtion tuloveroasteikon mukaan.

Valtion tulovero on ns. progressiivinen vero, jonka veroprosentti kasvaa verotettavan tulon kasvaessa. Alla olevassa taulukossa on vuoden 2020 voimassa oleva tuloveroasteikko.

(Lähde: www.vero.fi)

Verotaulukosta nähdään, että valtion tuloveroa ei makseta lainkaan alle 18 100 euron vuosituloista. (HUOM! Suomessa maksetaan ansiotuloista myös ns. kunnallisveroa, jota maksetaan myös pienemmistä ansiotuloista.)

Kunnallisvero

Ansiotuloista maksetaan Suomessa valtion tuloveron lisäksi myös kunnallisveroa.

Verovelvollinen maksaa ansiotuloistaan kunnallisveroa siihen kuntaan, joka on ollut hänen kotikuntansa verovuotta edeltävän vuoden viimeisenä päivänä.

Kunnallisvero vaihtelee kunnittain. Vuonna 2020 kunnallisveroprosentti on vaihdellut välillä 16,50–23,50.

Valtion tuloverosta poiketen kunnallisveroprosentti ei muutu tulojen mukaan. Kunnallisveron määrään vaikuttaa kuitenkin monet ansiotuloista tehtävät verovähennykset, jonka vuoksi lopullinen maksettavaksi tuleva kunnallisvero vaihtelee eri tuloluokissa hyvinkin paljon. Pienituloisilla palkansaajilla, kuten opiskelijoilla, erilaisten verovähennysten määrä voi johtaa jopa siihen, että ansiotuloista ei joudu maksamaan lainkaan veroa.

Kunnallisveron määrän laskemiseksi on parasta käyttää erilaisia verolaskureita, joita on saatavilla eri verkkosivustoilta.

www.vero.fi sivustolta löytyy verolaskuri, jona avulla on mahdollista laskea ansiotulojen kokonaisveroprosentti, jossa on huomioitu sekä kunnallisvero että valtion tulovero sekä kaikki verovelvolliselle kuuluvat verovähennykset.

Ennakonpidätys

Ennakonpidätys on vero, jonka työnantaja vähentää palkansaajalle kuuluvasta bruttopalkasta ja tilittää suoraan Verohallinnolle.

Palkansaajalle maksetaan ainoastaan ennakonpidätyksen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä osuus palkasta. Ennakkoperinnällä pyritään turvaamaan valtiolle ja kunnille verojen tasainen kertyminen koko vuoden aikana siten, että veroa maksetaan jo siinä kuussa, kun palkansaajalle kertyy ansiotuloja.

Työnantaja tekee ennakonpidätyksen palkansaajan verokorttiin merkityn ennakonpidätysprosentin suuruisena. Koska ansiotulojen verotus on progressiivista, maksetaan veroja sitä enemmän, mitä suuremmat tulot ovat.

Jos työntekijä ei näytä verokorttia työnantajalleen eikä työnantaja ole pyytänyt ennakonpidätystietoja Verohallinnosta sähköisesti, työnantajan täytyy pidättää palkasta 60 % veroa.

Verokorttiin on yleensä merkitty ennakonpidätysprosentti, tuloraja ja lisäprosentti. Ennakonpidätys tehdään verokorttiin merkityn ennakonpidätysprosentin mukaan verokortissa mainittuun tulorajaan asti. Tulorajan ylittävästä osasta tehdään loppuvuoden ajan ennakonpidätys lisäprosentin mukaan.

Verokortin ennakonpidätysprosentti perustuu yleensä aikaisemman vuoden tuloihisi.

Lopullinen veron määrä lasketaan verohallinnossa kuitenkin vasta sitten, kun verottaja on saanut tiedot kaikista verovuoden aikana ansaitsemasi ansiotuloista ja pääomatuloista sekä laskenut kaikki verottajan tiedossa olevat verovähennykset.

- Mikäli olet maksanut veroja ennakonpidätyksenä liikaa, saat seuraavana vuonna veronpalautuksia.
- Mikäli taas olet maksanut liian vähän, joudut maksamaan jäännösveroja.

Palkansaajan verokortti ja siinä oleva ennakonpidätysprosentti on siis ainoastaan verottajan paras ennakkoarvaus palkansaajan tuloverojen määrästä kuluvalle vuodelle. Tavoitteena on, ettei veronmaksaja saisi seuraavana vuonna veronpalautusta tai maksaisi jäännösveroja.

Palkansaajan verokortti

Verokorttiin on merkitty ennakonpidätysprosentti sekä tuloraja, johon asti ennakonpidätys on tämän prosentin suuruinen. Tulon ylittävältä osalta toimitetaan ennakonpidätys verokorttiin merkityn lisäprosentin mukaan.