Title: Aineisto: Opiskeluhyvinvointi ja opiskelukyky
Course: TE1 Terveys voimavarana 2op, eGradia_pohja > Section: 7. Opiskeluhyvinvointi

Opiskeluhyvinvointi

Opiskeluhyvinvointi koostuu opiskelun ja muun elämän tasapainosta. Opiskeluhyvinvointiin liittyy opintojen eteneminen, niiden eteen ponnistelu, sekä mielihyvän ja ilon tunteet omasta aikaansaamisestaan ja opiskelusuorituksistaan. Hyvinvointi edellyttää aikaa myös harrastuksille, ystävien tapaamiselle, liikkumiselle ja muille itselleen tärkeille asioille. Opiskeluun kuuluu myös ajoittaista kiirettä ja stressiä, mutta ne eivät kuormita hyvinvointia liikaa, jos ajankäytön organisointi ja tehtävien aikatauluttaminen mahdollistavat myös riittävän palautumisen.

Opiskelun ja muun elämän tasapaino voi vinoutua, jos opiskeluun käytetty aika alkaa hallita koko elämää, ja opiskelu kuormittaa liikaa. Tasapaino kärsii myös silloin, jos muut elämän asiat ja harrastukset vievät valtaosan ajasta, eikä opinnoille jää riittävästi aikaa. Tällöin opinnot eivät etene, ja opintosuoritukset voivat olla heikkoja, mikä saattaa aiheuttaa pystyvyyden tunteen heikkenemistä ja tyytymättömyyttä omiin suorituksiin. Mahdollisen alisuoriutumisen myötä myös välinpitämättömyys opiskelua kohtaan voi lisääntyä.

Katso Oulun yliopiston video Opiskeluhyvinvointi. Siirry sen jälkeen tämän aineiston lukuun 2. Opiskelukyky.

Opiskelukyky

Opiskelukyvyllä tarkoitetaan opiskelijan työkykyä. Se liittyy opiskelijan oppimistuloksiin, hyvinvointiin sekä opintojen sujuvuuteen. Opiskelukyvyn osatekijöitä ovat opiskelijan omat voimavarat ja opiskelutaidot, opetus ja ohjaustoiminta sekä opiskeluympäristö. Myös yhteiskunnan rakenteet ja päätökset vaikuttavat opiskleukykyyn.

Opiskelijan omiin voimavaroihin vaikuttavat persoonallisuustekijät, fyyysinen ja psyykkinen terveys, elämäntilanne, sosiaaliset suhteet, sekä henkilön terveystottumukset. Myös sosiaalisella tuella on merkitystä. Pystyvyyden tunne, kokemus omien kykyjen riittävyydestä sekä elämänhallinnasta vahvistaa voimavaroja, ja tukee siten myös opiskelukykyä.

Opiskelutaitoihin liittyvät esimerkiksi opiskelutekniikoiden hallinta, oppimistyylit ja opiskelustrategiat, sekä opintojen suunnittelun ja ajankäytön hallinnan taidot. Myös kriittiseen ajatteluun, ongelmanratkaisuun ja sosiaalisiin tilanteisiin liittyvät taidot kuuluvat opiskelutaitoihin. Opiskelutaitoja kehittämällä vahvistetaan opiskelukyvyn lisäksi myös tärkeitä asiantuntija- ja työelämätaitoja.

Opiskelukykyyn liittyy olennaisena osana opetuksen laatu, opettajien pedagoginen osaaminen, opintojen ohjaaminen, sekä tutortoiminta. Opetusmenetelmien monipuolisuus edistää opiskelukykyä, ja erilaiset ohjauksen muodot auttavat opintoihin kiinnittymisessä sekä opiskeluyhteisöön integroitumisessa.

Opiskelukykyyn liittyviä tekijöitä voidaan tukea yhteiskunnan toimesta, oppilaitoksissa, opiskeluyhteisöissä sekä yksilön taitoja vahvistamalla. Keinoihin kuuluvat esimerkiksi opintojen joustavoittaminen, opiskelijoiden taloudellinen tukeminen, perheellisten opiskelumahdollisuuksien tukeminen, opiskeluyhteisöjen ilmapiirin kehittäminen, opiskelijoiden mielipiteiden kuunteleminen, ja opiskelijoiden elämänhallintataitojen ja opiskelutekniikoiden kehittäminen.

Alla esitetty opiskelukykymalli pohjautuu työkykymalliin, ja se kuvaa opiskelukyvyn yksilöön ja ympäristöön liittyviä ulottuvuuksia. Malli on Ylioppialiden terveydenhoitosäätiön (YTHS) ylilääkärin Kristiina Kuntun ja Työterveyslaitoksen kehittämä.

Liian usein ajatellaan, että opiskelija on joko hyvä oppimaan, tai sitten ei ole. Opiskelukykyyn liittyviä taitoja pystyy kuitenkin jokainen opettelemaan, ja siten parantamaan omaa opiskelukykyään. Lue studentum.fi-koulutussivustolle kootut vinkit parempaan opiskelutekniikkaan.

Tee tehtävä 7.1 johon liittyy video Studentti-yhdistyksen kokoamista parhaista opiskelutekniikoista.