Title: 1.4 Omat teot
Course: ILMASTOVASTUULLINEN TOIMINTA 15 OSP_ MASTER POHJA

Hiilijalanjälki

Mikä ihmeen hiilijalanjälki?

Joka päivä on mahdollista valita kymmeniä kertoja, millaisen tulevaisuuden puolesta toimii.  - Arto. O. Salonen

Nykyisenkaltainen ilmastonmuutos hidastuisi, jos lopettaisimme kasvihuonekaasupäästöt ja poistaisimme sen jälkeen ylimääräistä hiilidioksidia ilmakehästä. Tämä ei kuitenkaan toteudu niin kauan kuin uusiutumattomien eli fossiilisten polttoaineiden (kivihiili, maakaasu, raakaöljy) käyttö jatkuu ja elämme kuin luonnonvaroja olisi loputtomasti. Myös erittäin hitaasti uusiutuva turve rinnastetaan usein fossiilisiin polttoaineisiin.

Pystyäksemme hillitsemään ilmastonmuutosta meidän on tunnettava omien valintojemme merkitys ympäristöön ja ilmastoon.

Tiedosta oma hiilijalanjälkesi!

Jokaisen on tärkeä tiedostaa, mistä oma hiilijalanjälki koostuu. Sen jälkeen voi miettiä, mitä itse voisi tehdä toisin hiilijalanjälkeä pienentääkseen. Oman elämän huonoja ilmastovaikutuksia voi pienentää muuttamalla toimintatapojaan.

Suomalaisten hiilijalanjälki on kansainvälisesti verrattuna suuri. Suomalaisen hiilijalanjäljen tulisi pienentyä jopa noin kymmenesosaan nykyisestä vuoteen 2050 mennessä. Päästäksemme Pariisin ilmastosopimuksen 1,5 asteen tavoitteeseen hiilijalanjäljen tulisi pudota 10 000 kilogrammasta noin 2500 kilogrammaan vielä 2020-luvun aikana.

Kyseenalaista arkisia tottumuksia

Liikenteen, asumisen ja ruoantuotannon ilmastovaikutukset ovat merkittäviä. Lentämisen ja yksityisautoilun vaikutus kokonaishiilijalanjälkeen on suuri, ja näiden välttäminen pienentää hiilidioksidipäästöjä huomattavasti.

Lihansyönnin ja maitotuotteiden kulutuksen vähentämisellä voi laskea ruoan hiilijalanjälkeä, sillä niiden ympäristövaikutukset ovat merkittävästi kasvisruokaa suuremmat. Eläinten kasvattaminen edellyttää, että niiden ruokintaa varten on raivattava maata ja kasvatettava ravintoa. Noin 70 % maapallon viljelymaasta on valjastettu tuottamaan rehua eläimille. Erityisesti naudanliha kuormittaa ilmastoa, sillä naudat tuottavat märehtiessään metaania, mikä osaltaan voimistaa ilmastonmuutosta.

Asumisen hiilijalanjälki on Suomessa korkea. Asumismuotoon ja lämmitystapaan eivät kaikki voi vaikuttaa. Asumisen yhteydessä voi jokainen kuitenkin pohtia esimerkiksi seuraavia asioita: onko asunnon lämmittämiseen käytettävä energia uusiutuvaa energiaa? Energiaa säästyy paljon, jos vähentää lämpimän veden käyttöä käymällä nopeammin suihkussa. Kyseenalaista myös pyykinpesutottumuksia: toisinaan vaatteelle riittää pelkkä tuuletus. Tai voisiko asunnon lämpötilaa laskea hieman - jo yhden asteen muutos vähentää energiantarvetta merkittävästi. Useissa asunnoissa huonelämpötila on melko paljon korkeampi kuin suositeltu 20-21 astetta.

Ilmastonmuutoksen hillintä on myös itsehillintää

Asumisen, liikkumisen ja syömisen rinnalla noin kolmannes hiilijalanjäljestämme koostuu esimerkiksi vaatehankinnoista, kodintarvikkeista ja kalusteista, erilaisista harrastuksiin ja vapaa-aikaan liittyvistä asioista sekä elektroniikasta.

Mitä teet, kun mielihalu iskee aivan yhtäkkiä - tämä minun on pakko saada!

Ratkaisu: mieti viikko. Tai kaksi.

On hyvä tarkastella omia kulutustottumuksiaan kriittisesti. Kun menee nälkäisenä ruokakauppaan, voi tehdä ostoksia, joita ei kylläisenä tekisi. Monet muutkin tarpeet vaikuttavat samalla tavalla kuin nälkä: tekee mieli saada jotakin hyvää tai kivaa. Esimerkiksi väsynyt, ikävystynyt, yksinäinen tai epävarma olo voi ostamisen aiheuttaman mielihyvän vuoksi hetkeksi unohtua.

Kannattaa yrittää tunnistaa, mistä tarve ostaa kumpuaa. Silloin on helpompi vastustaa nopeaa mielihyvää tuottavia heräteostoksia ja sen sijaan miettiä, mitä voisi ostamisen sijaan tehdä. Se, että voi itse vaikuttaa ostopäätöksiinsä, vahvistaa ihmisen omaa toimijuutta jatkossakin.

Mieti, tarvitsetko vai haluatko. Ja kun oikeasti tarvitset jotakin:

1. Mieti vielä kerran, tarvitsetko varmasti.
2. Jos tarvitset, mieti, voisiko tavaran saada jostakin käytettynä tai voisiko sen lainata tai vuokrata.
3. Tee vastuullisia ja kestäviä hankintoja.
4. Huolehdi hankinnoistasi: huolla ja korjaa, niin ne kestävät mahdollisimman pitkään.

Mittareiden avulla voit pohtia omaa ilmastokuormaasi

Erilaisten mittareiden ja testien avulla voit pohtia oman arkesi ilmastovaikutuksia. Eri mittareilla on erilaisia laskukriteerejä, ne painottavat eri asioita ja niiden tarkkuudet vaihtelevat. Mittareiden tulokset ovat tämän vuoksi vain suuntaa-antavia. Mittareiden etu on kuitenkin se, että niiden avulla voit pohtia oman käyttäytymisen vaikutuksia ympäristöön. Mittareiden avulla on myös helppo tarkastella, mitä erilaiset muutokset omassa toiminnassa saavat aikaan!

Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

https://dynamic.hs.fi/2022/vaikeat-valinnat

Ilmastodieetti.fi  - sivustolla on laskurit oman hiilijalanjäljen laskemiseen. Valitse esimerkiksi Ruoka tai Liikenne.

Sitran elämäntapatesti

Vesijalanjälkilaskuri | Vesi.fi

https://www.footprintcalculator.org/home/en

Selvitä, rohkaise, keskustele ja vaikuta

Muuttamalla omaa kulutustaan ihminen voi pudottaa hiilijalanjälkensä murto-osaan aikaisemmasta. Ja jos kyllin moni tekee samoin, vaikutukset ovat suuret. Ilmastonmuutosta ei voida kuitenkaan torjua ainoastaan yksittäisten ihmisten valinnoilla.

Hiilipäästöjen pienentämiseen voi vaikuttaa omia kulutusratkaisuja laajemmin hiilikädenjäljen avulla. Hiilikädenjälki tarkoittaa kaikkia niitä keinoja, joilla vaikutetaan ilmastoon myönteisesti. Hiilikädenjäljen kasvattaminen voi olla muun muassa yhteiskunnallista osallistumista, esimerkkinä toimimista tai ilmastoasioista keskustelemista. Tämänkaltaisella toiminnalla on mahdollisuus vaikuttaa myös ilmaston hyväksi tehtäviin ratkaisuihin yhteiskunnassa.

Omaa hiilikädenjälkeään voi kasvattaa monin tavoin:

Keinoja vaikuttaa

Mitä sinä voit tehdä?

KULUTUS

Jos koko maailmassa kaikki kuluttaisivat niin kuin Suomessa kulutetaan, tarvitsisimme lähes neljä maapalloa.

Harkitse, tarvitsetko oikeasti haluamaasi tavaraa. Jos tarvitset, mieti, voisitko vuokrata tai lainata sen. Suurimman osan tarvitsemistamme tavaroista voi ostaa myös käytettynä.

RUOKA

Voit vähentää ruuan ilmastovaikutuksia kasvipainotteisella ruokavaliolla.

Vastuullisiin kalavalintoihin apua tarjoaa  esimerkiksi WWF:n Kalaopas; Suomalaisten kalatuotteiden ilmastovaikutus: https://haukivesi.fi/wp-content/uploads/Suomalaisten-kalatuotteiden-ilmastovaikuts-Luke-luobio_13_2022.pdf

ASUMINEN

Vaihda sähkösopimus tuuli- ja aurinkovoimaan ja vähennä energiankulutusta alentamalla sisälämpötilaa. Yhden asteen muutos sisälämpötilassa vastaa noin viittä prosenttia lämmityslaskussa. Omakotitalossa päästöjä voi lisäksi pienentää korvaamalla fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan lämmitysratkaisun kestävästi tuotetulla uusiutuvalla energialla, esimerkiksi lämpöpumpun, maalämmön tai aurinkoenergian avulla.

LIIKKUMINEN

Vähennä henkilöauton käyttöä, suosi julkista liikennettä ja pyöräile tai kävele lyhyemmät matkat. Suosi kotimaisia lomakohteita ja tee matkat junalla. Jos et voi välttää lentämistä kokonaan, voit harkita lentosi kompensoimista hiilidioksidipäästöt rahoittamalla ilmastohankkeita. Ota selvää hankkeiden aidosta vaikuttavuudesta. Kompensoinnilla tarkoitetaan, että tasapainoitat haittaa, jonka toiminta aiheuttaa ilmastolle. Esimerkiksi lentäessä ostaa kalliimman lentolipun, jossa osa lipun rahasta menee metsien suojeluun.

YHTEISKUNNALLINEN AKTIIVISUUS

Mitä useampi vaatii päättäjiltä vahvoja ilmastotoimia, sitä vaikuttavampia yhdessä olemme. Tarkista vaaliehdokkaasi ilmastokannat, kirjoita mielipidekirjoitus, osallistu paikkakuntasi ilmastoaiheiseen tapahtumaan tai liity ympäristöjärjestöjen vapaaehtoisiin.

http://eetti.fi