Title: Luonnon monimuotoisuus suojaa elämää maapallolla
Course: Ilmastovastuullinen toiminta

Tämän osion tavoite on, että ymmärrät luonnon monimuotoisuuden yhteyden ilmastonmuutokseen.

Aloita osio pohtimalla seuraavia kysymyksiä?
 Ovatko sinulle tutut maisemat muuttuneet?
 Oletko huomannut, että kasvisto tai eläimistö olisi erilaista kuin aikaisemmin?
 Oletko havainnut luonnossa vieraslajeja? Jos olet, niin mitä?

Osaanko jo nämä?
Vieraslaji
Luonnon monimuotoisuus
Hiilinielu
Ekosysteemi
                             Luontokato

Katso video (kesto 3 min). Mitä ajatuksia se sinussa herättää?

Mitä luonnon monimuotoisuus tarkoittaa? - YouTube

Ihminen on valjastanut maapallon käyttöönsä. Ihminen vaikuttaa toiminnallaan jo noin 75 prosenttiin maapallon maa-alueista ja noin 65 prosenttiin merialueista.

Maankäytön muutokset ja luonnonvarojen liikakäyttö kuten maa- ja metsätalous, rakentaminen ja vaikkapa ylikalastus ovat kaventaneet luonnon monimuotoisuutta eli biodiversiteettiä erityisesti viimeisen 150 vuoden aikana. Myös saasteet ja erilaiset kemikaalit sekä vieraslajit aiheuttavat luontokatoa.

Ihminen on vallannut luonnosta tilaa: ihmiset tuotantoeläimineen muodostavat 96 % kaikkien maailman nisäkkäiden painosta. (Lähde: HS)

Kasvien ja eläinlajien elinympäristöt muuttuvat tai tuhoutuvat myös ilmaston lämpenemisen ja muuttumisen myötä, eivätkä kasvit ja eläimet useimmiten ehdi sopeutua muutokseen. Erilaisten ekosysteemien selviytyminen perustuu lajiston rikkauteen ja erilaisiin olosuhteisiin sopeutuneisiin lajeihin.

Luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen heikentää ihmisen elinolosuhteita maapallolla monin eri tavoin. Viljelykasvit tarvitsevat pölyttäjiä ja maaperän mikrobeja, ja erittäin uhanalaiset koralliriutat tarjoavat päivittäisen ravinnon yli 250 miljoonalle ihmiselle. Ilman metsiä meillä ei olisi happea hengitettäväksi. Turvatakseen elinmahdollisuudet maapallolla ihmisen tulisi jättää maapallon pinta-alasta jopa puolet luonnontilaan.

Luonnon monimuotoisuudesta ja lajien kirjosta ei vieläkään tiedetä kovin paljon. Katso seuraavasta videosta (kesto 3:43 min), miksi tunnemme paremmin Marsin pinnan kuin oman planeettamme eliöt:

1: Mitä on biodiversiteetti? - YouTube

Miksi monimuotoisuus on tärkeää? Seuraavassa videossa (kesto 3:34 min) käsitellään luonnon monimuotoisuuden merkitystä:

2: Miksi monimuotoisuus on tärkeää? - YouTube

Monimuotoinen luonto toimii hiilinieluna

Monimuotoinen luonto hidastaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia maapallolla sitomalla hiilidioksidia itseensä eli toimimalla hiilinieluna. Meret ja metsäalueet sitovat itseensä suunnilleen puolet maailman hiilidioksidipäästöistä.

Valtameret peittävät noin 70 prosenttia maapallon pinnasta. Merten kasvillisuudella, eläimistöllä sekä levillä on sen vuoksi valtava merkitys maapallon hiilensidonnassa.

Yli 90 prosenttia ilmakehän ylimääräisestä lämmöstä varastoituu meriin. Merien lämpeneminen aiheuttaa lajikatoa. Kun merten eliöstö vähenee, niiden kyky toimia hiilinieluna heikkenee.  Merien lämpeneminen vaikuttaa myös merivirtojen kulkuun, lisää myrskyjä, sulattaa jäätiköitä ja nostaa vedenpintaa.

Suomen luonnon monimuotoisuus on uhattuna

Ilmastonmuutos muuttaa myös Suomen luontoa. Se vaikeuttaa pohjoisiin oloihin sopeutuneiden lajien elämää ja auttaa uusia kasvi- tai eläinlajeja siirtymään Suomeen. Ilmaston muuttuminen voimistaa myös ihmisen myötävaikutuksella leviävien haitallisten vieraslajien yleistymistä.

Uusien lajien vaikutuksia Suomen luontoon ei voida ennustaa. Uudet lajit voivat vallata alaa yllättävän nopeasti alkuperäisten lajien kustannuksella. Luonnon monimuotoisuus vähenee, ja samalla voi aiheutua taloudellista, terveydellistä ja sosiaalista haittaa. Uudet lajit voivat esimerkiksi vaikeuttaa maanviljelyä ja lisätä sen kustannuksia, tuhota metsiä sekä estää luonnon virkistyskäyttöä. Uusien lajien mukana voi Suomeen levitä myös uusia tauteja.

Vesistöjen tila huononee ilmaston lämpenemisen vuoksi. Esimerkiksi sinileväkukinnot lisääntyvät lämpenevän ilmaston myötä. Runsastuvat sateet huuhtovat maaperästä ravinteita vesistöihin, mikä aiheuttaa järvien rehevöitymistä, levien lisääntymistä ja kalakuolemia.

Kun tulvat lisääntyvät, vesistön kuormitus kasvaa entisestään, koska vedenpinnan vaihtelut huuhtovat vesistöihin entistä enemmän ravinteita. Voi myös olla, että esimerkiksi jätevedenpumppaamoiden kapasiteetti ylittyy ja jätevettä joudutaan päästämään luontoon. Lämpenevissä vesistöissä myös bakteerit viihtyvät entistä paremmin.

Luonto on arvokas myös itsessään

Luonto tarjoaa ihmiselle mahdollisuuksia saada raaka-aineita, ravintoa ja turvaa sekä virkistystä ja nautintoa. Vaikka ihminen hyödyntää luontoa monin tavoin ja on riippuvainen erilaisista luonnossa tapahtuvista prosesseista, tulisi muistaa myös, että luonto on arvokas myös ilman ihmisen luonnosta saamia hyötyjä.

Jos luontoa ajatellaan ainoastaan ihmisen näkökulmasta, on vaarana, että luontoa, joka ei ole "kaunis" tai "hyödyllinen", ei pidetä arvokkaana tai suojelemisen arvoisena. Emme kuitenkaan tunne luontoon ja sen köyhtymiseen liittyviä, monimutkaisia syy-seuraussuhteita kovinkaan hyvin, ja sen vuoksi luonnolle itsessään on annettava tilaa.

___________________________________________________________________________

Valitse seuraavista tehtävistä ne, joita opiskelija/opiskelijat tekevät tässä osiossa ja avaa ne. Muut tehtävät voivat olla piilotettuina opiskelijoilta.