Title: Ilmastonmuutos ja Suomi
Course: Ilmastovastuullinen toiminta

Tavoitteena tässä osiossa on, että tunnistat suomalaisen toimintaympäristön erityispiirteitä ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen.

Aloita tämä osio pohtimalla, miksi on tärkeää, että Suomessa toimitaan ilmastovastuullisesti.

Valtaosa suomalaisista kuuluu maailman rikkaimpaan kymmenykseen, ja kulutuksemme on sen mukaista. Maailman rikkain kymmenys tuottaa puolet maapallon hiilidioksidipäästöistä. Vastaavasti köyhempi puolikas maailman väestöstä tuottaa vain noin 10 prosenttia päästöistä.

Suomalaisten hyvinvointi ei perustu kestävälle kuluttamiselle ja tuotannolle, ja elintasomme vaikutukset ovat globaaleja. Meidän kuluttamisellamme on merkittäviä vaikutuksia ilmastoon, luontoon ja muiden ihmisten hyvinvointiin kaikkialla maailmassa.

Suurin osa päästöistä ja muista haittavaikutuksista syntyy aivan muualla kuin missä tuotetta käytetään. Jos tuotannon sijaan tarkastellaan valtioiden rajojen sisäpuolella tapahtuvaa kulutusta, on esimerkiksi keskivertokiinalaisen hiilijalanjälki alle puolet keskivertosuomalaisen hiilijalanjäljestä.

Lue lisää täältä: Hiilijalanjälkiä jäljittämässä – kuka on suurin ilmastopäästöjen aiheuttaja? - Yhden pallon visiot

Suomessa kulutettujen elintarvikkeiden vaatima maa-ala eri puolilla maailmaa. Kansainvälisen kaupan myötä Suomi on ulkoistanut suuren osan ruoantuotannostaan ja siihen liittyvistä ympäristövaikutuksista muihin maihin. Suomalaisten maataloustuotteiden kasvatukseen tarvittavasta viljelymaasta noin 40 % on Suomen ulkopuolella, etenkin muualla Euroopassa ja Etelä-Amerikassa. Metsien raivaaminen maatalouskäyttöön aiheuttaa lajikatoa erityisesti trooppisissa maissa.

Korkeamman elintason maiden on otettava suurempi vastuu ilmastotoimista

Köyhimmillä mailla on vähemmän keinoja torjua ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia kuin rikkaammilla tai kehittyneemmillä mailla.  Kuitenkin monet ilmastonmuutoksen vaikutuksista kuten lisääntyvät hirmumyrskyt tai entisestään pidentyvät kuivat kaudet koettelevat pahimmin juuri köyhimpiä alueita. Esimerkiksi maan muuttuminen viljely- tai asuinkelvottomaksi kuivuuden vuoksi  aiheuttaa paljon inhimillistä kärsimystä.

Elinmahdollisuuksien heikkeneminen jollakin alueella aiheuttaa myös yhteiskunnallista epävakautta. Ihmisten on yhä useammin pakko siirtyä asumaan seuduille, joissa on mahdollista elää. Onkin arvioitu, että ennen vuotta 2050 noin 140 miljoonaa ihmistä joutuu vaihtamaan asuinpaikkaansa ilmastonmuutoksen vuoksi.

Korkeamman elintason maiden kuten Suomi on otettava suurempi vastuu ilmastotoimista. Meillä on paremmat mahdollisuudet pienentää hiilijalanjälkeämme ja tehdä ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen tähtääviä ratkaisuja. Suomen kaltaiset maat voivat toimia esimerkkinä vasta kehittyville, runsasväkisille valtioille. Ratkaisut, joita korkeamman elintason maissa tehdään, vaikuttavat koko maapallolla.

Olemme myös vastuussa siitä, että emme enää rakenna hyvinvointiamme köyhempien maiden, ympäristön tai tulevien sukupolvien kustannuksella.

Miten ilmastonmuutos vaikuttaa Suomessa?

Jo yhden asteen lämpenemisellä on ollut maapallolle vakavia vaikutuksia. Vaikka osa ilmastonmuutoksen haitoista tuntuu kaukaisilta, ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat Suomessakin. Edellä mainitut ilmastopakolaisuus, ruoantuotannon ongelmat ja yhteiskunnallinen epävakaus vaikuttavat myös Suomeen.

Ilmastonmuutos vaikuttaa entistä voimakkaammin myös omaan ruoantuotantoomme, kun esimerkiksi sään ääri-ilmiöt, vieraslajit ja erilaiset kasvitaudit lisääntyvät. Jo nyt esimerkiksi kuivat kaudet ja rankkasateet vaikeuttavat maanviljelijöiden työtä. Mahdollisesti heikkenevät sadot nostavat ruoan hintaa tai lisäävät tuontiruoan osuutta, mikä heikentää Suomen omavaraisuutta ja lisää epävarmuutta globaalin ruoantuotannon ongelmien vuoksi.

Pitenevät helleaallot, kuivuus, rankkasateet sekä tulvat tulevat aiheuttamaan entistä enemmän haasteita. Esimerkiksi helteestä aiheutuvat terveyshaitat, vesiepidemiat, eläinvälitteiset taudit, liukastumistapaturmat ja rakennusten kosteusvauriot uhkaavat lisääntyä.

Vaikka lannoitteiden käyttöä maa- ja metsätaloudessa on vähennetty ja jätevesien käsittely on parantunut, ravinteita huuhtoutuu edelleen vesistöihin ja Itämereen runsaasti. Leudot talvet sekä tulvien ja rankkasateiden lisääntyminen lisäävät ravinteiden huuhtoutumista, mikä rehevöittää erityisesti Itämerta mutta myös sisämaan vesistöjä. Rehevöityminen huonontaa vesistöjen ekologista tilaa sekä vaikeuttaa niiden virkistyskäyttöä tai elinkeinoja, jotka ovat riippuvaisia puhtaasta vedestä..

Koska yhteiskuntamme rakentuu suurelta osin kansainvälisen tuotannon ja kulutuksen varaan, erilaiset kysynnän ja tarjonnan muutokset muualla maailmassa vaikuttavat esimerkiksi tuotteiden saatavuuteen ja hintaan. Ilmastonmuutos vaikuttaa myös tämän myötä moniin elinkeinoihin.

Meteorologi Kerttu Kotakorpi on tehnyt neljän vuodenajan sääennusteet 80 vuoden päähän:

Katsottuasi sääennustuksen vuodelle 2100, vastaa alla oleviin kysymyksiin.

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen ei yksin ratkaise ongelmaa

Vaikka hiilidioksidipäästöt lakkaisivat juuri nyt, ilmaston lämpeneminen jatkuisi vielä pitkään. Tämän vuoksi erilaiset varautumis- ja sopeutumistoimet ovat tärkeitä. Sopeutumistoimilla koitetaan pienentää ilmaston lämpenemisen aiheuttamia uhkia esimerkiksi ihmisille, taloudelle, ympäristölle ja yhteiskunnalle.  Samanaikaisesti on kuitenkin välttämätöntä hillitä kuluttamista ja hiilidioksidipäästöjä.

Kaupungeissa voidaan  sopeutua helteen ja rankkasateiden aiheuttamien haittojen vähentämiseen lisäämällä kasvillisuutta. Kasvillisuuden lisääminen tasaa rankkasateiden ja hulevesien aiheuttamia haittavaikutuksia. Kasvipeitteisyyden ansiosta vesi imeytyy maaperään, kun taas asvalttipäällysteeltä vesi huuhtoutuu roskineen ja ravinteineen  viemäriin ja sieltä suoraan vesistöihin. Kasvit ja puut haihduttavat lehtiensä kautta kosteutta, mikä helteellä laskee kaupunkien lämpötilaa. Lisäksi puut ja muu kasvillisuus varjostavat ja antavat suojaa auringolta - sekä vahvistavat luonnon monimuotoisuutta.

Rakentamisessa on otettava paremmin huomioon lisääntyvät tuulet ja sateet sekä pidentyvät hellejaksot. Lisäksi on pohdittava sään ääri-ilmiöiden aiheuttamia riskejä yhteiskunnan kannalta välttämättömiin toimintoihin, kuten esimerkiksi liikenteeseen ja energianjakeluun.

Sään ääri-ilmiöt ja mahdollinen tuholaisten lisääntyminen sekä toisaalta myös pidentyvät kasvukaudet edellyttävät maataloudelta muutoksia viljelytekniikoihin ja viljeltäviin lajeihin. Myös metsien terveyttä ja monimuotoisuutta on vahvistettava, jotta ne eivät olisi niin alttiita erilaisille ilmaston lämpenemisen aiheuttamille haitoille.

Yritysten pitää sopeuttaa tai muuttaa toimintaansa ilmaston lämpenemisen aiheuttamisen vaikutusten vuoksi. Toisaalta yritykset voivat myös hyötyä ilmaston lämpenemisen aiheuttamista mahdollisuuksista.

___________________________________________________________________________

Valitse seuraavista tehtävistä ne, joita opiskelija/opiskelijat tekevät tässä osiossa ja avaa ne. Muut tehtävät voivat olla piilotettuina opiskelijoilta.