Title: Ihmisen toiminnan aiheuttama ilmastonmuutos
Course: Ilmastovastuullinen toiminta

Tämän osion tavoite on, että ymmärrät ilmastomuutoksen ilmiönä, ihmisen toiminnan vaikutuksen ilmastonmuutokseen sekä ratkaisujen tarpeen.

  Aloita osio pohtimalla, mitkä asiat mielestäsi vaikuttavat ilmastonmuutokseen.

Osaatko jo nämä?
Fossiilinen polttoaine
Kasvihuoneilmiö
Kasvihuonekaasut
Ilmastonmuutos

Ilmasto on muuttunut aina. Kun puhutaan ilmastonmuutoksesta, tarkoitetaan kuitenkin nykyistä, ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmastonmuutosta.

Ilmastonmuutos on kasvihuoneilmiön voimistumista. Kasvihuoneilmiö on luonnollinen ilmiö, joka pitää maapallon lämpötilan elämälle suotuisana. Kasvihuoneilmiössä maapallon ilmakehä pysyy lämpimänä, koska kasvihuonekaasut estävät auringosta tulevan lämmön heijastumisen takaisin avaruuteen. Kasvihuonekaasuista merkittävin on hiilidioksidi.

Muutos hiilen kierrossa lämmittää ilmastoa

Perehdy ilmastonmuutoksen syihin ja seurauksiin seuraavan videon avulla:

Hiilidioksidi liittyy hiilen luonnolliseen kiertoon. Erilaisten prosessien myötä hiiltä sitoutuu ilmasta maaperään, eliöihin ja vesistöihin, mistä sitä vapautuu takaisin ilmakehään.

Miljoonien vuosien aikana hiiltä on varastoitunut myös syvälle maaperään öljyn, kivihiilen ja maakaasun muodossa. Näitä kutsutaan fossiilisiksi polttoaineiksi. Koska fossiilisten polttoaineiden muodostuminen on niin hidasta, niiden katsotaan olevan uusiutumattomia luonnonvaroja. Myös Suomessa käytettävä turve on uusiutumaton luonnonvara, koska sen muodostuminen kestää tuhansia vuosia.

Ihmisen toiminta on aiheuttanut ongelmia hiilen luonnolliseen kiertoon.  Fossiilisten polttoaineiden käyttäminen on lisännyt ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta niin paljon, ettei polttamisessa vapautunut hiili pysty enää sitoutumaan takaisin maaperään tai vesistöihin. Ylimääräinen hiilidioksidi jää ilmakehään lämmittämään ilmastoa. Fossiilisten polttoaineiden käyttö aiheuttaa 75 % hiilidioksidipäästöistämme.

Myös maankäytön muutokset, kuten metsien ja sademetsien raivaaminen pelloiksi, ovat lisänneet ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta entisestään. Teollinen vallankumous ja kulutuksen lisääntyminen ovatkin nopeuttaneet ilmaston lämpenemistä huomattavasti viimeisten sadan vuoden aikana.

Hiilen kierto (Ilmasto nyt): https://www.youtube.com/watch?v=9rcGAH2HZlU

Planetaariset rajat ihmisten ja luonnon turvana

Maapallolla on yhdeksän planetaarista tekijää, jotka ovat olemassaolomme kannalta kriittisiä. Näille tekijöille on määritelty reunaehdot, joiden sisällä ihmisen toiminnan pitäisi pysyä, jotta säilytämme ihmiskunnan elinmahdollisuudet tulevaisuudessa.

Tämänhetkinen hyvinvointi ja taloudellinen kasvu on kuitenkin saavutettu luonnon kustannuksella. Reunaehdot on ylitetty ainakin ilmastonmuutoksen etenemisen, luontokadon eli luonnon monimuotoisuuden heikkenemisen, ihmisen hyödyntämän maa-alan ja ravinteiden kierron osalta:

Planetaariset tekijät ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa. Yhden rajan ylitys voi vaikuttaa myös muihin. Esimerkiksi maankäytön muutokset vaikuttavat ilmastonmuutokseen, ja ilmastonmuutos puolestaan vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen.

Toisaalta jos onnistumme vähentämään ihmisen vaikutusta yhdellä osa-alueella, heijastuu se myönteisesti myös muihin osa-alueisiin.

Tutkijoidenkaan on mahdotonta määritellä tarkkoja kynnysarvoja, joiden ylittäminen muuttaa maapallon olosuhteet peruuttamattomasti epäsuotuisiksi ihmisille.  Esimerkiksi ilmastonmuutoksen nopeutuminen vahvistaa sen vaikutuksia ja tekee sen seurauksista vaikeammin ennakoitavia. Ei tiedetä, kuinka paljon ilmasto voi vielä lämmetä ennen kuin mannerjäätiköiden sulamista ei voi enää estää.  Kun kaikki eri tekijät vaikuttavat myös toisiinsa, tekijöiden yhteisvaikutukset voivat olla arvaamattomia.

Pariisin ilmastosopimus, IPCC-raportit ja YK:n luontokokous

Vuonna 2016 voimaanastunut Pariisin ilmastosopimus on kansainvälinen, oikeudellisesti sitova sopimus. Sopimuksen tavoitteena on rajata maapallon lämpötilan nousu alle 1,5 asteeseen vuosisadan loppuun mennessä. On laskettu, että kokonaisuudessaan 1,5 asteen nousun riskit maapallolle, ihmisille ja yhteiskuntarakenteille ovat vielä jotenkin hallittavissa. Kahden asteen lämpeneminen merkitsee tilanteen luisumista ihmiskunnan käsistä.

Kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC analysoi ja kokoaa tietoa ilmastonmuutoksesta ja antaa suosituksia päätöksenteon tueksi. IPCC:n mukaan valtioiden tähän mennessä ilmoittamat päästövähennyssitoumukset eivät ole riittäviä, jotta ilmaston lämpeneminen voitaisiin rajata 1,5 asteeseen. Nykyinen päästökehitys johtaa 3,2 asteen lämpenemiseen vuosisadan loppuun mennessä.

IPCC:n maaliskuussa 2023 ilmestynyt yhteenvetoraportti (vuosilta 2018-2022) tähdentää päästövähennysten kiireellisyyttä: ensimmäinen askel on vähentää globaaleja kasvihuonekaasupäästöjä 43 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 2019 tasosta. Raportissa todetaan, että elinkelpoisen tulevaisuuden turvaaminen kaikille vaatii suuria ja välittömiä toimia. Aikaa on hyvin vähän, mutta ratkaisuja on saatavilla:

- Energiajärjestelmän muuttaminen: fossiilisista polttoaineista luopuminen ja kestävien uusiutuvien energiamuotojen käyttö, energiansäästö ja energiatehokkuus
- Materiaalitehokkuuden ja kiertotalouden edistäminen kaikilla teollisuudenaloilla
- Kestävä maankäyttö: metsäkadon pysäyttäminen ja ilmastokestävä ruoantuotanto ja -kulutus. Siirtyminen kasvispainotteisempaan ruokavalioon.
- Suojelualueiden lisääminen ja ekosysteemien ennallistaminen.

IPCC:n raportti alleviivaa luonnon ja sen suojelun merkitystä ilmastonmuutoksen hillinnässä. Luontokato nopeuttaa ilmastonmuutosta, ja ilmastonmuutos voimistaa luontokatoa. Sen vuoksi ilmastotoimien rinnalla on tuettava luonnon monimuotoisuutta.

Lue lisää täältä: IPCC:n raportti: Nyt tehtävät päätökset vaikuttavat tuhansia vuosia – ilmastonmuutoksen haasteisiin mahdollista vastata nopeilla ja laajoilla toimilla (valtioneuvosto.fi))

Lue Ylen uutinen IPCC:n yhteenvetoraportista täältä : YK:n raportti antoi ilmastonmuutoksen torjumisessa madonluvut mutta myös toivoa: aivan vielä ei ole ihan liian myöhäistä (yle.fi)

YK:n luontokokouksessa Montrealissa joulukuussa 2022 maailman maat päättivät toimista, joilla luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen eli luontokato saadaan pysähtymään. Kokouksessa päätettiin, että  30 prosenttia maailman maa-alueista ja meristä tulee suojella vuoteen 2030 mennessä. Myös 30 prosenttia heikentyneistä ekosysteemeistä pitää saattaa ennallistamisen piiriin. Näiden lisäksi tavoitteena on muun muassa vähentää erilaisten saasteiden ja kemikaalien määrää ympäristössä sekä edistää luonnon kestävää käyttöä myös suojelualueiden ulkopuolella. Lisäksi ympäristön kannalta haitallisia yhteiskunnallisia tukia vähennetään merkittävästi.

Lue lisää: YK:n luontokokous saavutti sovun luontokadon pysäyttämisestä vuoteen 2030 mennessä – maailman valtioille 30 prosentin suojelu- ja ennallistamistavoitteet (valtioneuvosto.fi)

___________________________________________________________________________

Valitse seuraavista tehtävistä ne, joita opiskelija/opiskelijat tekevät tässä osiossa ja avaa ne. Muut tehtävät voivat olla piilotettuina opiskelijoilta.