Title: Tunnista ja pienennä hiilikuormaasi
Course: Ilmastovastuullinen toiminta

Tämän osion tavoite on, että tunnistat suomalaisen toimintaympäristön erityispiirteitä ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen.

Pohdi, miksi on vaikea toimia ilmaston kannalta vastuullisesti?

Osaatko jo nämä?
Hiilineutraalius
Uusiutuva energia
Hiilijalanjälki
Hiilikädenjälki

Ilmastonmuutoksen pysäyttäminen ei nykytiedon perusteella ole mahdollista. Ilmaston lämpenemistä on kuitenkin vielä mahdollista hidastaa niin, että ihmisten elämä maapallolla on mahdollista. Ratkaisut, joita teemme nyt, vaikuttavat tuhansien vuosien päähän.

Nykyisenkaltainen ilmastonmuutos hidastuisi, jos lopettaisimme kasvihuonekaasupäästöt ja poistaisimme sen jälkeen ylimääräistä hiilidioksidia ilmakehästä. Tämä ei kuitenkaan toteudu niin kauan kuin fossiilisten polttoaineiden käyttö jatkuu ja elämme kuin luonnonvaroja olisi loputtomasti.

Suomessa merkittävimmät hiilidioksidipäästöt syntyvät energiantuotannon lisäksi liikenteessä, teollisuudessa sekä maataloudessa. Kun tiedetään, missä päästöjä syntyy, on helpompi toimia niiden vähentämiseksi.

Kuten ylläolevassa kuvassa näkyy, hiilidioksidipäästöjen tehokas pienentäminen vaatii laajoja, yhteiskunnallisia muutoksia, mutta myös yksilön valinnoilla on merkitystä. Pystyäksemme hillitsemään ilmastonmuutosta meidän on tunnettava omien, henkilökohtaisten valintojemme merkitys ympäristöön ja ilmastoon.

Mikä ihmeen hiilijalanjälki?

Hiilijalanjälki on tuotteen, toiminnan tai palvelun elinkaaren aikana syntyvä ilmastokuorma. Ilmastokuorma koostuu kasvihuonekaasujen päästöistä, ja kasvihuonekaasut voimistavat ilmastonmuutosta. Kasvihuonekaasuista tutuin lienee hiilidioksidi, mutta myös esimerkiksi metaanin vaikutus ilmastonmuutokseen on merkittävä.

Hiilijalanjäljen koko ilmoitetaan massana eli grammoissa, kilogrammoissa tai tonneissa. Hiilijalanjäljen yhteydessä käytetään yleensä yksikköä hiilidioksidiekvivalentti (CO_2-ekv. tai  CO _2e). Hiilidioksidiekvivalentti huomioi hiilidioksidin lisäksi myös metaanista ja muista kasvihuonekaasuista koostuvan, ilmastoa lämmittävän vaikutuksen.

Suomalaisten hiilijalanjälki on kansainvälisesti verrattuna suuri, noin 10 300 kg vuodessa. Päästäksemme Pariisin ilmastosopimuksen 1,5 asteen tavoitteeseen hiilijalanjäljen tulisi pudota 10 000 kilogrammasta noin 2500 kilogrammaan vielä 2020-luvun aikana, ja alle 1000 kilogrammaan vuoteen 2050 mennessä.

Tiedosta oma hiilijalanjälkesi!

Jokaisen on tärkeä tiedostaa, mistä oma hiilijalanjälki koostuu. Sen jälkeen voi miettiä, mitä itse voisi tehdä toisin hiilijalanjälkeä pienentääkseen. Oman elämän huonoja ilmastovaikutuksia voi pienentää muuttamalla toimintatapojaan.

Haasteena Suomessa on se, että useimpien suomalaisten aivan normaali arki - asuminen, ruoka, lomailu ja liikkuminen - perustuu ylikulutukseen. Lisäksi esimerkiksi keskimääräisen tulotason nousu saa ihmiset kuluttamaan enemmän.

Lue lisää täältä: Suomalaiset kuluttavat yhä enemmän, vaikka kotitalouksien päästöjen pitäisi pienentyä valtavasti hiilineutraaliuden saavuttamiseksi - Kotimaa | HS.fi

Tutustu ihmisten tekemiin ratkaisuihin: 12-tarinaa-muutoksista-joilla-hiilijalanjälki-pienenee-kohti-kestävää-tasoa.pdf (demoshelsinki.fi)

Kyseenalaista arkisia tottumuksia

Suuri osa kulutuksestamme syntyy tavallisessa arjessa. Liikkumisen, asumisen ja ruoantuotannon ilmastovaikutukset ovat merkittäviä.

Lentämisen ja yksityisautoilun vaikutus kokonaishiilijalanjälkeen on suuri, ja näiden välttäminen pienentää hiilidioksidipäästöjä huomattavasti.

Lihansyönnin ja maitotuotteiden kulutuksen vähentämisellä voi laskea ruoan hiilijalanjälkeä, sillä niiden ympäristövaikutukset ovat merkittävästi kasvisruokaa suuremmat. Eläinten kasvattaminen edellyttää, että niiden ruokintaa varten on raivattava maata ja kasvatettava ravintoa. Noin 70 % Suomen viljelymaasta on valjastettu tuottamaan rehua tuotantoeläimille, globaalisti osuus saattaa olla vieläkin suurempi. Lisäksi erityisesti naudanliha kuormittaa ilmastoa, sillä naudat tuottavat märehtiessään metaania, mikä osaltaan voimistaa ilmastonmuutosta.

Asumisen hiilijalanjälki on Suomessa korkea. Asumismuotoon ja lämmitystapaan eivät kaikki voi vaikuttaa. Asumisen yhteydessä voi jokainen kuitenkin pohtia esimerkiksi seuraavia asioita:

- onko asunnon lämmittämiseen käytettävä energia uusiutuvaa energiaa?
- veden lämmittämiseen kuluu paljon energiaa:  voisiko suihkussa käydä nopeammin?
- onko vaate pakko pestä - toisinaan riittää pelkkä tuuletus?
- voisiko asunnon lämpötilaa laskea hieman tai pitää jotakin tilaa viileämpänä? Useissa asunnoissa huonelämpötila on melko paljon korkeampi kuin suositeltu 20-21 astetta, yhdenkin asteen muutos vähentää energiantarvetta.

Ilmastonmuutoksen hillintä on myös itsehillintää

Asumisen, liikkumisen ja syömisen rinnalla noin kolmannes hiilijalanjäljestämme koostuu esimerkiksi vaatehankinnoista, kodintarvikkeista ja kalusteista, erilaisista harrastuksiin ja vapaa-aikaan liittyvistä asioista sekä elektroniikasta.

Mitä teet, kun mielihalu iskee aivan yhtäkkiä - tämä minun on pakko saada!

Ratkaisu: mieti viikko. Tai kaksi.

On hyvä tarkastella omia kulutustottumuksiaan kriittisesti. Kun menee nälkäisenä ruokakauppaan, voi tehdä ostoksia, joita ei kylläisenä tekisi. Monet muutkin tarpeet vaikuttavat samalla tavalla kuin nälkä: tekee mieli saada jotakin hyvää tai kivaa. Esimerkiksi väsynyt, ikävystynyt, yksinäinen tai epävarma olo voi ostamisen aiheuttaman mielihyvän vuoksi hetkeksi unohtua.

Kannattaa yrittää tunnistaa, mistä tarve ostaa kumpuaa. Silloin on helpompi vastustaa nopeaa mielihyvää tuottavia heräteostoksia ja sen sijaan miettiä, mitä voisi ostamisen sijaan tehdä. Se, että voi itse vaikuttaa ostopäätöksiinsä, vahvistaa ihmisen omaa toimijuutta ja itsetuntoa jatkossakin.

Mieti, tarvitsetko vai haluatko. Ja kun oikeasti tarvitset jotakin:

1. Mieti vielä kerran, tarvitsetko varmasti.
2. Jos tarvitset, mieti, voisiko tavaran saada jostakin käytettynä tai voisiko sen lainata tai vuokrata.
3. Tee vastuullisia ja kestäviä hankintoja.
4. Huolehdi hankinnoistasi: huolla ja korjaa, niin ne kestävät mahdollisimman pitkään.

Tunnista viherpesu

Jokainen on törmännyt markkinoinnissa viherpesuun eli perusteettomiin vastuullisuuslupauksiin tai mielikuviin ympäristöystävällisyydestä:

- ympäristöväite ei kerro suoraan tuotteen tai palvelun ympäristökuormasta (esimerkiksi ei käy ilmi, koskeeko väite pakkausta vai itse tuotetta)
- ympäristöväite on yleinen tai ylimalkainen, eikä sitä perustella millään tavalla (esim. luontoystävällinen, Eco-friendly, Recycled, Natural, hiilineutraali)
- ympäristöväitteen tueksi ei löydy mitään tietoa (esim. pienempi ilmastovaikutus, luonnolliset raaka-aineet)
- tuotteen pakkaus luo mielikuvaa ympäristöystävällisyydestä (esim. värjäämätön pahvipakkaus ja vihreät painatukset)
- tuotteessa tai pakkauksessa käytetään ympäristöystävällisyyteen viittaavaa kuvastoa (esim. lehdet, kasvit, luonto)
- ympäristöväite ei liity itse tuotteeseen tai palveluun (esim. Säästä luontoa, Save the Planet)
- tuotteessa oleva merkki antaa ymmärtää, että tuote on esimerkiksi vastuullisesti tuotettu tai ympäristöystävällinen

Mittareiden avulla voit pohtia omaa ilmastokuormaasi

Erilaisten mittareiden ja testien avulla voit pohtia oman arkesi ilmastovaikutuksia. Eri mittareilla on erilaisia laskukriteerejä, ne painottavat eri asioita ja niiden tarkkuudet vaihtelevat. Mittareiden tulokset ovat tämän vuoksi vain suuntaa-antavia.  Mittareiden etu on kuitenkin se, että niiden avulla voit pohtia oman käyttäytymisen vaikutuksia ympäristöön. Mittareiden avulla on myös helppo tarkastella, mitä erilaiset muutokset omassa toiminnassa saavat aikaan!

Ylen ilmastolaskuri:

Kokeile mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin.
Ilmastolaskuri

Helsingin sanomien päästöpeli:

Pelissä pääset itse kokeilemaan, mikä vaikutus eri ilmastoteoilla on keskivertosuomalaisen ilmastopäästöihin.
Päästöpeli

Ilmastodieetti

Sivustolla on laskurit oman hiilijalanjäljen laskemiseen. Valitse esim. Ruoka tai Liikenne.
Ilmastodieetti

Sitran elämäntapatesti

Testissä selvitetään, ovatko elämäntapasi ympäristön puolella vai sitä vastaan? Pikatestin tuloksena saat sinulle räätälöityjä vinkkejä, joilla säästät aikaa ja rahaa sekä parannat elämänlaatuasi. Ja luonto kiittää!

Elämäntapatesti

Vesijalanjälkilaskuri

Laskurilla arvioidaan omaa vedenkulutusta ja  päästään vertaamaan omaa vedenkulutusta muiden suomalaisten jättämään keskimääräiseen vesijalanjälkeen. Saat myös hyviä vinkkejä, kuinka vähentää omaa kulutusta.
Vesijalanjälkilaskuri

Englanninkielinen hiilijalanjälkilaskuri

Footprintcalculator

Selvitä, rohkaise, keskustele ja vaikuta

Muuttamalla omaa kulutustaan ihminen voi pudottaa hiilijalanjälkensä murto-osaan aikaisemmasta. Ja jos kyllin moni tekee samoin, vaikutukset ovat suuret. Ilmastonmuutosta ei voida kuitenkaan torjua ainoastaan yksittäisten ihmisten valinnoilla.

Hiilipäästöjen pienentämiseen voi vaikuttaa omia kulutusratkaisuja laajemmin hiilikädenjäljen avulla. Hiilikädenjälki tarkoittaa kaikkia niitä keinoja, joilla vaikutetaan ilmastoon myönteisesti. Hiilikädenjäljen kasvattaminen voi olla muun muassa yhteiskunnallista osallistumista, esimerkkinä toimimista tai ilmastoasioista keskustelemista. Tämänkaltaisella toiminnalla on mahdollisuus vaikuttaa myös ilmaston hyväksi tehtäviin ratkaisuihin yhteiskunnassa.

Omaa hiilikädenjälkeään voi kasvattaa monin tavoin.

Pohdi, mitkä olisivat sinulle sopivimmat tavat vaikuttaa?
Miten voit innostaa omalla esimerkilläsi ilmastovastuulliseen toimintaan?
Millä tavalla voisit vaikuttaa asioihin oppilaitoksessa?

___________________________________________________________________________

Valitse seuraavista tehtävistä ne, joita opiskelija/opiskelijat tekevät tässä osiossa ja avaa ne. Muut tehtävät voivat olla piilotettuina opiskelijoilta.