Title: Milloin mikro-oppiminen ei ole sopiva menetelmä?
Course: Mikrosisältöjen tuottaminen tiimityönä (Digivisio 2030) > Section: Mitä on mikrosisältö?

Mikro-oppiminen voi olla erinomainen oppimismenetelmä, mutta kaikkia aiheita ei voi tai  ei kannata palastella mikrosisällöiksi.  Laajojen kokonaisvaltaista ymmärrystä vaativien aiheiden pilkkominen pieniin osiin voi johtaa vajavaiseen käsitykseen.

Perinteinen pitkämuotoinen sisältö voi soveltua paremmin ongelmanratkaisu- tai kriittisen ajattelun taitojen edistämiseen, mikä edellyttää syvällisempää perehtymistä aineistoon, paljon akateemista lukemista ja tutustumista suureen määrään materiaalia. Tällöin opiskelija pystyy ymmärtämään koko ongelman  kaikessa laajuudessaan ja monimutkaisuudessaan. Toisaalta opiskelijoiden pyytäminen tiivistämään oppimansa, esimerkiksi lyhyessä videossa, voi myös olla arvokas oppimistehtävä. Näin mikrosisällön tuottajana toimiikin oppija itse!

Esimerkiksi tunneälyä, empatiaa ja sosiaalisia taitoja vaativat aiheet edellyttävät enemmän aikaa pohdintaan, keskusteluun ja harjoitteluun kuin mitä mikro-oppiminen voi tarjota.  Lyhyt 6-minuuttinen video esimerkiksi parisuhdeväkivallasta ei välttämättä riitä sellaisenaan. Aihe voidaan jakaa pienempiin osiin sekä keskustelut ja pohdinnat jakaa useampiin lyhyisiin sessioihin yhden pitkän sijaan. Mutta riittäisikö se tarvittavien tunnetaitojen kehittämiseen? Ehkä ei.

Vaikka mikro-oppiminen ei sovellu kaikkiin tilanteisiin, mikrosisältö voi silti tarjota arvokasta tukea ymmärtämiselle ja oppimiselle. Yhteenvetojen tai lyhyiden selitysten tuottaminen mikrosisältönä voi helpottaa osien ymmärtämistä.

Lue lisää

Leong, K., Sung, A., Au, D., & Blanchard, C. (2020). A review of the trend of microlearning. Journal of Work-Applied Management, 13(1), 88–102. https://doi.org/10.1108/JWAM-10-2020-0044
Taylor, A., & Hung, W. (2022). The Effects of Microlearning: A Scoping Review. Educational Technology Research and Development, 70(2), 363–395. https://doi.org/10.1007/s11423-022-10084-1