Title: Att aktivera de lärande
Course: Produktion av mikroinnehåll i ett team (Digivisio 2030) > Section: Hur skapar man mikroinnehåll?

Att aktivt inkludera de lärande i inlärningsprocessen hjälper att stödja bibehållandet av kunskap och främja en djupare förståelse av lärandematerialet. Det kan också öka deras motivation att studera och engagera sig i kursmaterialet och aktiviteterna. Detta står i motsats till passiva undervisningsformer, som mer liknar överföring av kunskap från en person till en annan, till exempel i traditionella föreläsningar. Men det är förstås möjligt att aktivera de lärande även under föreläsningar!

Hur aktiverar man alltså de lärande med mikroinnehåll?

Några exempel är att främja interaktion mellan de lärande, att ge dem agens och inkludera dem i skapandet av material, att göra engagerande uppgifter och att uppmuntra de lärande till kritiskt tänkande. Man kan också skräddarsy inlärningsupplevelserna så att de tillgodoser de lärandes individuella behov, men individualiserade utbildningsvägar ligger lite utanför denna kurs.

Främja interaktion mellan de lärande

Interaktion möjliggör utbyte och fördjupning av kunskap. Diskussioner och samarbete med andra hjälper de lärande att förstå och tillämpa det de har lärt sig. Interaktion ökar de lärandes motivation och engagemang i inlärningsprocessen. Diskussioner och samarbete med andra bidrar till att utveckla kritiskt tänkande och problemlösningsfärdigheter.

Att höra olika perspektiv utmanar de lärande att tänka mer ingående och hitta nya lösningar. Hur har till exempel andra uppfattat videomaterialet, och finns det varierande tolkningar eller tankar?

- Du kan främja interaktionen mellan de lärande genom att använda informella grupper (kanske på sociala medier), i kollegiala grupper eller team, eller ha diskussionsforum och konversationer i inlärningsmiljöer på webben (såsom Moodle).

Studerande som producenter

De lärande är också innehållsproducenter inom mikrolärande. Detta placerar dem i förarsätet, vilket kan öka deras engagemang och förbättra deras läranderesultat. Du kan till exempel be de lärande att producera sitt mikrolärandematerial om ett visst tema som du har tagit fram; det kan omforma materialet eller omdefiniera temat genom diskussion. Att producera mindre innehållsbitar kan bidra till att sänka tröskeln för att inleda inlärningsaktiviteten och bryta större ämnesområden ned i kortfattade underämnen, vilket gör lärandet mer tillgängligt. Dessutom kan detta innehåll gynna andra om du får tillåtelse att dela det!

- Mikrolärande främjar snabb och effektiv inlärning. De lärande kan producera och dela mindre lärandematerial som uppfyller deras verkliga behov.

Skapa engagerande uppgifter

Det hjälper att tilldela de lärande uppgifter som är personliga och omfattar en viss grad av självreflektion. Dessa kan omfatta följande:

- Ett reflektionsinlägg i ett forum om mikroinnehållet
- Självbedömning av deras inlärningsprocess
- Ladda upp och dela en bild
- Skriv en dikt om kursläsningen
- Gör ett inlägg på sociala medier eller diskutera på en plattform såsom Threads eller X.

Dessa uppgifter fokuserar inte på ”bedömning”, utan på de färdigheter och den kunskap som den lärande intagit. När man behöver traditionell bedömning inom mikrokurser bör man undvika längre essäer och inlärningsdagböcker. Skapa istället interaktiva frågesporter om den kritiska information som den lärande borde ha intagit i avsnittet, eller intelligent formulerade flervalsfrågor.

- De flesta onlineplattformar har flera bedömningsalternativ, så varför inte fråga dina utbildningsspecialister om idéer?

Utveckla kritiskt tänkande

För att utveckla kritiskt tänkande är det viktigt att den lärande tar ansvar för sitt lärande. Du kan använda öppna frågor för att uppmuntra dem att utveckla sitt resonemang och formulera sina tankar tydligt.

På samma sätt är debatter ett fantastiskt verktyg för att utveckla argumentationsfärdigheter –och frågan är, hur gör man detta på en onlineplattform? Tja, du kunde ha onlinemöten där debatten äger rum eller be den lärande att lägga upp en video med deras ståndpunkt i ett ämne och sedan be någon annan att lägga upp en kritik. Slutligen skulle den första lärande lägga upp ett svar. Det kunde vara en effektiv lärandeupplevelse för dem att titta på sina videor på nytt.

Konceptkartläggning är särskilt användbart med mikroinnehåll, eftersom det kan minska på fragmenterat lärande. Du kan be den lärande att hitta kopplingar och förhållanden mellan olika delar av kursen. Denna övning hjälper dem att se nya sammanhang och att bättre förstå kursmaterialet.

Läs mer

Dwyer, C.P., Hogan, M.J., and Stewart, I. (2014). An integrated critical thinking framework for the 21st century. Thinking Skills and Creativity, 12, pp. 43-52. DOI: 10.1016/j.tsc.2013.12.004.

Freeman, S., Eddy, S.L., McDonough, M., Smith, M.K., Okoroafor, N., Jordt, H. and Wenderoth, M.P. (2014). Active learning increases student performance in science, engineering, and mathematics. Proceedings of the National Academy of Sciences, 111(23), pp.8410-8415. DOI: 10.1073/pnas.1319030111.

Hynes, M. (2018). Students-as-producers: Developing valuable student-centered research and learning opportunities. International Journal of Research Studies in Education, 7(4). DOI: 10.5861/ijrse.2017.1858.

Hyytinen, H., Toom, A., and Shavelson, R.J. (2019). Enhancing Scientific Thinking Through the Development of Critical Thinking in Higher Education. In Redefining Scientific Thinking for Higher Education (pp. 59-78). Springer. DOI: 10.1007/978-3-030-24215-2_3.

 Van den Eynde, J., et al. (2019). The Effects of Microlearning: A Scoping Review. Educational Technology Research and Development. DOI: 10.1007/s11423-022-10084-1.

Yannier, N., et. al., (2021). Active learning: “Hands-on” meets “minds-on”. Science, 374(6563), pp.26-27. DOI: 10.1126/science.abj9957.