Title: Principer för lärandedesign
Course: Produktion av mikroinnehåll i ett team (Digivisio 2030) > Section: Hur skapar man mikroinnehåll?

Hur utformar man mikroinnehåll eller sätter ihop en kurs enligt principerna för mikrolärande?

Tja, på samma sätt som du skulle producera andra utbildningsresurser. Genom bra planering, kursdesign, och utmärkta utbildningsresurser som grundar sig på akademisk forskning. Därför kan du använda ramar såsom ABC, Universal Design for Learning, Blooms taxonomi eller Carpe Diem (för att bara nämna några) för att utforma ditt utbildningsmaterial eller din kurs.

Det finns några särskilda överväganden med mikrolärande, som Buchem och Hamelmann (2010) har redogjort för i sitt arbete. Deras viktigaste designprinciper kan bidra till att göra mikrolärande tillgängligt och av hög kvalitet:

- Format: Mikroinnehåll ska utformas i små bitar som enkelt kan skannas eller intas. Bitarna bör också lätt kunna anpassas till olika digitala miljöer
- Fokus: Mikroinnehåll bör tydligt redogöra för ett specifikt tema eller en idé och presentera ett koncist budskap som kan uttryckas i en enda mening eller i en kort text, och vara tydligt och sammanhängande.
- Autonomi: Enheterna bör vara fristående och undanröja de lärandes behov av att söka extern information. Därför är det viktigt att förstå sammanhanget och målgruppens förhandskunskaper.
- Struktur: Mikroinnehåll bör organiseras så att det innehåller väsentliga element såsom titel, tema, författare, datum, tagg och URL.
- Adresserbarhet: Mikroinnehåll bör utformas som en enda onlineresurs som är tillgänglig via en direkt länk.

Blooms taxonomi

Blooms taxonomi är ett ramverk för att kategorisera utbildningsmål. Den är en värdefull resurs för att överväga avsedda läranderesultat och organisera mål för både lärare och studerande.

Anderson (2010) konstaterar att den hjälper innehållsskapare:

- planera och tillhandahålla lämplig instruktion,
- utforma giltiga bedömningsuppgifter och strategier
- säkerställa att instruktionen och bedömningen är i linje med målen

ABC learning design

ABC-modellen (utvecklad av UCL Digital Education) sammanför kollegor i form av ”lärandedesign”-team för att göra nya prototyper av och granska befintliga moduler och program genom en engagerande och praktisk workshop. Den bygger på idén om sex inlärningstyper: Förvärv, Utredning, Övning, Diskussion, Samarbete och Produktion. Dessa kartläggs sedan i en 90-minuters samarbetsworkshop för att göra utkast till lärandeinnehåll.

Resurserna kan laddas ner här (länken öppnas i ett nytt fönster). Om du inte vill sätta ihop en workshop kan du använda resurserna självständigt och skapa ett bildmanus för din egen kurs. Det är ett bra sätt att tänka på olika läranderesultat, aktiviteter och material.

Du kan lära dig mer om workshoppen och ABC-tillvägagångssättet för lärandedesign i videon nedan.

Universal Design for Learning

Ramverket Universal Design for Learning (UDL) syftar till att stärka de lärande och främja deras förmåga att aktivt delta i lärandet och göra val för att nå sina lärandemål i inkluderande och engagerande inlärningsmiljöer.

UDL lämpar sig särskilt väl för att utforma mikrolärandemiljöer eller -innehåll. Den utmanar den traditionella uppfattningen om utbildaren som enda auktoritet och skapar utrymme för de lärande att förstå innehållet genom interaktion och reflektion. Men innehållsskapare måste undersöka sina fördomar och antaganden innan de skapar innehåll för att hjälpa dem att vara öppna och kreativa när de skapar inkluderande inlärningsmiljöer.

UDL-ramverket är ett flexibelt tillvägagångssätt som ger konkreta förslag på kursdesign. Dessa förslag kan tillämpas på vilken utbildningskurs som helst, så att alla lärande kan få tillgång till och delta i meningsfulla, utmanande lärandemöjligheter. (Cast 2024).

The Universal Design for Learning Guidelines

Carpe Diem

Carpe Diem-metoden är en samarbetsinriktad metod för lärandedesign. Den fokuserar på att skapa effektiva och framåtblickande inlärningsupplevelser. Denna metod är särskilt användbar i samband med mikrolärande och mikroinnehåll, där målet är att tillhandahålla kortfattat, målinriktat och mycket kontextuellt lärandematerial.

The Carpe Diem workbook innehåller flera användbara, praktiska exempel för att skapa läromedel online. Det kan vara till hjälp när det gäller:

- Skapande av ritningar: Tydlig definition av målen och läranderesultaten för mikroinlärningsenheterna.
- Bildmanus: Visuell planering av inlärningsupplevelsen för att säkerställa att flödet och sambandet mellan komponenterna är tydliga.
- Prototyputveckling:Skapande av små fristående lärandeaktiviteter (e-tivities) som snabbt kan genomföras.
- Insamling av feedback: Be kollegor eller lärande att ge feedback på mikroinlärningsenheterna och gör de nödvändiga ändringarna.
- Åtgärdsplanering: Skapa en detaljerad plan för genomförande av mikroinlärningsenheterna och se till att alla teammedlemmar känner till sitt ansvar.

Läs mer

Armstrong, P. (2010). Bloom's Taxonomy. Vanderbilt University Center for Teaching. Retrieved [01.10.2024] from https://cft.vanderbilt.edu/guides-sub-pages/blooms-taxonomy/
Bloom's Taxonomy image taken from: https://cft.vanderbilt.edu/guides-sub-pages/blooms-taxonomy/

Buchem, I, & Hamelmann, H. (2010). Microlearning: a strategy for ongoing professional development.

CAST (2024). Universal Design for Learning Guidelines version 3.0. Retrieved from https://udlguidelines.cast.org