Title: 2. Opastusmateriaalin tuottaminen ja koostaminen
Course: Virtuaaliopastuksen suunnittelu ja toteutus (107277)

Kun suunnitelma ja käsikirjoitus ovat valmiina, on aika ryhtyä tuottamaan itse opastusmateriaalia. Tässä osiossa keskitytään käytännön tekemiseen: tarvittaviin välineisiin, kuvaus- ja äänitystekniikoihin sekä materiaalin editointiin. Tavoitteena on koota laadukas kokonaisuus, joka on valmis esitettäväksi valitussa kanavassa.

Tällä Kippo-kurssilla ei ole tarkempaa teknisen toteutuksen opastusta. Jos kuvausvälineet ja editointi ei ole sinulle ennestään tuttua, pyydä opettajaa avaamaan sinulle Sisällön tuottaminen digitaaliseen ympäristöön Kippo-kurssi. Sieltä voit opiskella tarvittavan osaamisen kuvaamiseen ja editointiin.

🎥 2.1 Opastusmateriaalin tuottaminen

Välineet

Aivan ensimmäiseksi kartoita, mitä välineitä tarvitset virtuaaliopastuksen toteuttamiseksi. Suurin osa virtuaaliopastuksista voidaan toteuttaa melko yksinkertaisellakin laitteistolla, mutta oikeat työvälineet parantavat lopputuloksen laatua.

📱 Kuvauslaite

Yleisin ja helposti saatavilla oleva väline on älypuhelin, jossa on hyvä kamera. Monissa nykyaikaisissa puhelimissa on riittävän tarkka kuvanlaatu (Full HD tai 4K) ja vakautus ominaisuutena.

Laadukkaampaa kuvausjälkeä halutessasi voit käyttää videokameraa tai järjestelmäkameraa. Ne voivat tarjota paremman kuvanlaadun, zoomin ja äänen liitäntämahdollisuuksia. Myös 360-kamera voi olla hyödyllinen, mikäli toteutat interaktiivisen kierroksen.

🧰 Jalusta ja vakaimet

Vakaa kuva on katsojalle miellyttävämpi kuin tärisevä videokuva. Vakauttamiseen on olemassa erilaisia apuvälineitä, mutta ensimmäinen asia on muistaa vakauden merkitys kuvatessa.

Kolmijalka (tripodi) on hyvä kuvauksiin, joissa kamera voi olla paikallaan, kuten puhujan kuvaamiseen tai panoraamakuviin huoneesta.

Käsivaraiseen liikkuvaan kuvaukseen (esim. kävelykierros livenä) kannattaa harkita gimbaalia eli kameravakainta puhelimelle/kameralle, se pitää kuvan tasaisempana liikkeen aikana.

Edullisempi vaihtoehto on selfie stick tai monopod-tuki, jolla saat hieman vakautta ja ulottuvuutta kuvaan. Jos et käytä erillistä jalustaa, hyödynnä kuvauspaikalta löytyviä tukia kameralle, kuten kaiteet, huonekalut yms.

🎤 Mikrofoni

Vaikka puhelimissa ja kameroissa on sisäänrakennettu mikrofoni, erillinen mikrofoni parantaa äänenlaatua huomattavasti.

Lavalier-mikrofoni (napin mikki, kiinnitetään paidankaulukseen) on hyvä puheäänen tallentamiseen ja niitä on sekä langallisia että langattomia versioita, myös suoraan älypuhelimeen liitettäviä.

Puomimikrofoni tai suuntaava mikrofoniratkaisu voi olla tarpeen, jos haluat tallentaa ympäristön ääniä laadukkaasti tai jos kuvatessa on etäisyyttä kohteeseen.

Muista myös mahdolliset tuulisuojat ulkokuvausta varten (tuulisella säällä karvakuulokkeen käyttö mikin päällä poistaa häiritsevää puhinaa).

🔦 Valaisimet

Luonnonvalo riittää monesti ulkona kuvatessa, mutta sisätiloissa tai hämärässä valaistuksessa lisävalo on tarpeen.

LED-paneeli tai rengasvalo ovat käteviä ja kohtuuhintaisia välineitä tuomaan tasaisuutta valaistukseen.

Myös taskulampusta tai puhelimen omasta valosta voi olla apua pieniä yksityiskohtia kuvattaessa, mutta varo liian kovaa valokeilaa ja varjoja. Pehmeä ja tasainen valo tuo kohteet parhaiten esiin.

🖥️ Tietokone ja ohjelmistot

Materiaalin editointi sujuu tietokoneella, jossa on siihen sopivat ohjelmistot.

Varmista, että koneessasi on riittävästi suorituskykyä videon editointiin (erityisesti jos kuvaat korkealla resoluutiolla).

Ohjelmistoista lisää kohdassa 2.2, mutta jo tuotantovaiheessa kannattaa asentaa tarvittavat sovellukset valmiiksi (videon, kuvien ja äänen käsittelyyn).

Myös riittävä tallennustila on tärkeää. Videotiedostot voivat olla suuria, joten ulkoinen kovalevy tai pilvitallennus voi olla tarpeen materiaalin säilytykseen.

Kuvaaminen

Kun välineet ovat kunnossa, on aika ryhtyä kuvaustyöhön. Kuvausvaiheessa syntyy varsinainen raakamateriaali, josta myöhemmin koostetaan valmis opastus. Tässä muutamia keskeisiä vinkkejä kuvaukseen.

🎬 Kuvasuunnitelman toteutus

Palaa aiemmin laatimaasi kuvauslistaan tai käsikirjoitukseen.

- Etene suunnitelman mukaan, mutta ole myös joustava tilanteen niin vaatiessa.
- Jos paikan päällä huomaat jotain yllättävää ja mielenkiintoista, taltioi sekin, myöhemmin voit päättää, käytätkö sitä.
- Kuvaa mieluummin liikaa materiaalia kuin liian vähän, sillä editointivaiheessa on helpompi karsia kuin lähteä paikkaamaan puuttuvaa kuvaa.

📐 Rajaus ja sommittelu

Pidä huoli, että kuvissa ja videoissa näkyy oleellinen.

Hyvä sommittelu kiinnittää katsojan huomion oikeisiin kohtiin.

Käytä tarvittaessa sääntöä kolmanneksista: jaa mielessäsi kuva-ala kolmeen osaan pysty- ja vaakasuunnassa, ja sijoita kiinnostavat kohteet näille linjoille tai leikkauspisteisiin, jotta kuva on dynaamisempi.

Esimerkiksi, jos kuvaat opasta puhumassa, älä sijoita häntä täsmälleen keskelle kuvaa jättiläismäisen taustatilan kanssa, vaan mieluummin hieman sivuun niin, että taustalla näkyy kohdetta sopivasti.

🏃‍♂️ Liike kuvissa

Virtuaaliopastus hyötyy elävästä kuvasta.

Uskalla liikkua kameran kanssa, mutta tee liikkeet hitaasti ja hallitusti.

Hidas panorointi (kameran kääntäminen sivulta toiselle) näyttää kohteen laajuuden.

Kävely kameran kanssa tuo mukaan immersion tuntua, aivan kuin katsoja kävelisi mukana. Muista vakaus ja jouhea askellus.

Vältä turhaa zoomailua edestakaisin, mieluummin leikkaa tarvittaessa lähempään kuvaan editointivaiheessa kuin zoomaa rajusti kesken otoksen.

🎞️🎞️ Useita otoksia

Jos teet tallennetta, älä tyydy yhteen otokseen tärkeistä osuuksista. Kuvaa samasta tilanteesta vaihtoehtoisia versioita.

Esimerkiksi ensin laaja yleiskuva kirkon sisätilasta, sitten erillinen otos, jossa kierrät kameran kanssa patsaan ympäri. Editoinnissa voit yhdistää näitä, jolloin lopputulos on kiinnostavampi.

Live-tilanteessa tämä ei ole mahdollista, mutta voit sielläkin monipuolistaa kuvakulmia liikkumalla ja vaihtamalla kameran suuntaa harkitusti.

🛡️ Keskeytyksiin varautuminen

Kuvauksessa voi tapahtua monenlaista odottamatonta: Akku loppuu kesken, taustalle ilmestyy odottamaton melu tai ohikulkija, sää muuttuu yllättäen.

Ennakoi ja varaudu yllätyksiin ja varaa aina riittävästi aikaa kuvauksiin. Jos et saa kuvattua jotakin kohtaa suunnitelmassasi, siirry eteenpäin ja palaa ongelmakohtaan myöhemmin uudelleen.

Jos huomaat mokan kesken kuvauksen (esim. unohdit sanoa tärkeän asian), voit pysäyttää ja aloittaa uuden otoksen alusta. Editoidessa voit yhdistää ne, joten älä lannistu pienistä kömmähdyksistä.

Kuva: Kalliomaalausten kuvaamista. Kuva tehty ChatGPT:llä

Äänittäminen

Äänen tallennus kulkee usein käsi kädessä kuvauksen kanssa, mutta se ansaitsee oman huomionsa. Laadukas ääni varmistaa, että viestisi menee perille eikä kuulija turhaudu.

🎙️ Puheäänitykset

Jos opastus on live, puheesi tallentuu reaaliajassa.

- Testaa etukäteen äänenvoimakkuus ja -laatu.
- Tee vaikka lyhyt testikokous itsesi kanssa ja kuuntele miltä äänesi kuulostaa.
- Pidä mikrofoni sopivan lähellä suuta, jotta äänesi kuuluu selkeästi.
- Nappimikissä noin 15 cm etäisyys on hyvä.
- Huomioi puheessa artikulaatio ja vauhti. Kiireetön ja selkeä puhe on useimmiten paras tyyli.
- Joskus tarina ja tunnelma vaativat myös äänenkäytön vaihtelua.

Jos opastus on nauhoitettu, voit äänittää puheen erillään kuvasta (ns. voice-over) tai paikan päällä samaan aikaan videon kanssa. Äänittäminen erikseen esimerkiksi rauhallisessa huoneessa jälkikäteen voi parantaa puheen selkeyttä, kun ympäristö ei häiritse. Toisaalta paikan päällä yhtä aikaa puhuttu selostus säästää aikaa editoinnissa ja taltioi aitoja reaktioita. Valitse tapa tilanteen mukaan. Voit myös yhdistää ne ja puhua suurimman osan livenä kuvatessa ja tehdä jälkikäteen lisäyksiä.

🔊 Ympäristöäänet

Ympäristön äänet tuovat tunnelmaa. Varmista että tallennusvälineesi nappaa ne, jos haluat ne mukaan.

Jotkin mikrofonit ovat hyvin suunnattuja (poimivat vain edestä tulevan äänen). Tämä on hyvä puheen kannalta, mutta jos haluat myös lintujen laulun mukaan, suunnattu mikki ei sitä kaukaa ota.

Ratkaisu voi olla käyttää kahta äänilähdettä, yhtä puheelle ja toista ympäristölle. Voit nauhoittaa puhelimella ympäristöääntä taustalle samalla kun videokamera tallentaa puheesi. Jälkikäteen voit sekoittaa nämä.

☑️ Äänen tarkistus ja varmuuskopiointi

Kuuntele äänitallenteita jälkikäteen ennen kuin lähdet paikalta. On turhauttavaa huomata editointipöydällä, että jokin selostusosuus on käyttökelvoton voimakkaan tuulen tai häiriön vuoksi.

Jos mahdollista, äänitä kriittiset puheosuudet kahteen kertaan varmuuden vuoksi.

Säilytä alkuperäiset äänitiedostot tallessa hyvässä järjestyksessä ja nimeä tiedostot esimerkiksi kuvauspaikan tai kohtauksen mukaan.

Äänitiedostot vievät vähemmän tilaa kuin videot, mutta ovat yhtä tärkeitä lopputuloksen kannalta.

🔍 Laadun parantaminen

Pienetkin asiat parantavat äänenlaatua.

Pidä mikrofonin johto irrallaan, etteivät askeleesi tai vaatteiden kahina aiheuta ääniä siihen.

Nieleminen, yskiminen tai voimakkaat äänteet voivat paukahtaa mikkiin.

Harjoittele hieman puhumista mikrofoniin, ja käytä tarvittaessa tuulisuojaa myös sisällä. Monissa mikeissä on vaahtomuovisuoja perussuojaimena.

Jos ääni kaikuu liikaa sisätilassa, yritä vaimentaa tilaa. Laita esimerkiksi huopia kovien pintojen päälle ja sulje verhot.

📌 Tehtävä 10 - Kuvaaminen ja äänittäminen

Tämän tehtävän tiedostoja ei palauteta palautuslaatikkoon.

1. Kuvaa ja äänitä kuvauskäsikirjoituksesi mukaiset otokset. Tee useampia versioita, joista voit sitten valita parhaat.
2. Tallenna tiedostot tietokoneellesi.

🎞️ 2.2 Tallenteiden valinta ja muokkaus

Kun kaikki materiaali eli videot, valokuvat ja ääniraidat on tallennettu, alkaa editointivaihe. Ensin on hyvä käydä läpi kaikki tallenteet ja valita mitkä otokset käytetään ja mitkä jätetään pois. Tämän jälkeen valitut materiaalit raakaeditoidaan ennen lopullista koostamista.

Tämän osion asioita voi ottaa mukaan omaan projektiinsa sen mukaan kuin näkee sopivaksi. Kurssin suorittaminen edellyttää editoinnilta minimissään sen, että kuvatuista materiaaleista saa koostettua opastukseen tarvittavan materiaalin.

✂️ Videoleikkeiden raakaeditointi

Raakaeditointi tarkoittaa materiaalin valitsemista ja siistimistä. Silloin käsitellään videomateriaali ensimmäisen kerran kokonaisuudessaan. Käytännössä tämä tarkoittaa seuraavia vaiheita:

Karsinta

➤ Katso läpi kaikki kuvatut videoleikkeet.

➤ Poista selvästi epäonnistuneet otot (esim. kamera heiluu liikaa, aloitit puhumisen myöhässä tms.).

➤ Merkitse ne otokset, jotka vaikuttavat käyttökelpoisilta. Kannattaa laittaa suosikkiklipit erilliseen kansioon.

Tässä vaiheessa voit myös päättää, jos jokin kohtaus kannattaa kuvata uudelleen.  Täydellistä suoritusta ei kuitenkaan kannata tavoitella. Jos puuttuva pala ei ole korvaamaton, voit miettiä vaihtoehtoista ratkaisua sille.

Leikkaus ja trimmaus

Avaa valitsemasi editointiohjelma (esimerkiksi Adobe Premiere Pro, DaVinci Resolve, iMovie tai avoimen lähdekoodin Shotcut / OpenShot) ja tuo videoleikkeet sisään.

Aloita leikkaamalla jokaisesta klipistä ylimääräiset alut ja loput pois.

Tyypillisesti raakamateriaalin alussa ja lopussa on hetkiä, jolloin käynnistät tai lopetat kameran – trimmaa ne pois niin, että jokainen videoleike alkaa suoraan relevantista kohdasta.

Älä vielä huolehdi tarkasta rytmistä tai siirtymistä kohtauksesta toiseen, tee vain karkea siivous.

Kuva- ja äänenlaadun tarkistus

Tarkista kunkin klipin tekninen laatu.

Onko jossain kohtaa valotus pielessä (liian pimeä tai ylivaloittunut)?

Monet editointiohjelmat mahdollistavat perussäädöt: voit jo tässä raakaeditointivaiheessa säätää hieman kirkkautta, kontrastia tai värejä, jos klippi sitä vaatii.

Samoin klippien äänenvoimakkuutta voi tarvittaessa normalisoida. Jos jossain otoksessa puhe on paljon hiljaisempaa, kannattaa nostaa sitä hieman.

Varsinaiset hienosäädöt voit jättää loppuvaiheeseen, mutta karkeat virheet on hyvä korjata tässä kohtaa.

Järjestely ja varmuuskopio

Kun kelvolliset klipit on trimmattu, tallenna edistymisesi projektina editointiohjelmassa.

➤ Luo aikajanalle opastuksen karkea järjestys valitsemistasi klipeistä. Vedä klipit suunnittelemaasi järjestykseen, jotta näet kokonaisuuden pituuden ja hahmon.

Älä huolestu, jos tässä vaiheessa opastus tuntuu katkonaiselta; yksityiskohdat hiotaan myöhemmin.

➤ Ota varmuuskopio projektitiedostosta ja säilytä alkuperäiset videotiedostot tallessa.

Raakaeditoinnissa käsitellään yleensä kopioita, mutta alkuperäiset on hyvä pitää, jos jotain menee pieleen tai tarvitset vielä materiaalin alusta jonkin pätkän.

🌄 Valokuvien editointi

Jos opastukseen kuuluu valokuvia (esim. historiallisia kuvia, karttoja, tai omia valokuviasi kohteesta), nekin kannattaa editoida yhtenäisen ilmeen takaamiseksi.

Rajaus ja tarkkuus

Käy kuvat läpi kuvankäsittelyohjelmassa (helppoja ilmaisia vaihtoehtoja ovat esimerkiksi GIMP tai Canva, ja yksinkertaisempaan säätöön vaikka puhelimen oma kuvatyökalu).

Rajaa kuvat tarpeen mukaan korostamaan oleellista – poista turhat taustat, jos niillä ei ole merkitystä.

Varmista resoluutio: kuvien olisi hyvä olla riittävän tarkkoja, etteivät ne pikselöidy isolla ruudulla. Nyrkkisääntönä 1920x1080 pikseliä (Full HD) on minimi. Suurempi tarkkuus mahdollistaa laadun säilymisen, jos kuvaa esimerkiksi zoomataan opastuksen aikana.

Värikorjailu

Eri lähteistä tulevat kuvat saattavat olla eri sävyisiä. Voit yhtenäistää ilmettä säätämällä hieman värejä ja valoisuutta.

Esimerkiksi kaikki mustavalkoiset arkistokuvat voit halutessasi esittää seepian sävyisinä luodaksesi vanhahtavan tunnelman.

Tai jos nykypäivän valokuvasi metsästä on kovin haalea, voit lisätä hiukan värikylläisyyttä, jotta se näyttää eloisammalta videolla.

Älä kuitenkaan tee harhaanjohtavia muutoksia. Kuvan sisältöä ei pidä vääristää, vaan kyse on laadun parantamisesta.

Formaatti ja koko

Tallenna kuvat sopivassa formaatissa (yleensä .jpg tai .png toimii hyvin).

Muista myös nimeämiskäytännöt – selkeästi nimetyt kuvat (esim. “Mikkeli_tori_1900.jpg”) auttavat sinua löytämään oikean kuvan editointivaiheessa.

Tekstitykset ja grafiikat

Jos kuviin tarvitsee lisätä tekstitystä tai grafiikkaa (esim. karttaan reittiviiva, tai kuvaan selventävä nimi), tee se kuvankäsittelyssä.

- Valitse tarpeeksi iso ja luettava fontti.
- Aseta teksti kuvaan reunojen sisäpuolelle niin, ettei se leikkaannu videolla (turvallinen alue).
- Sama koskee logoja tai muita grafiikoita – varmista niiden sijainti ja koko on sopivaksi.
- Voit toki lisätä tekstit myös videon editointiohjelmassa.

🎚️ Äänitiedostojen editointi

Ääniraidat, olivatpa ne puheselostuksia, taustaääniä tai musiikkia, on hyvä käsitellä erillisessä audioeditoinnin vaiheessa. Käytettävissä on monia ohjelmia, esimerkiksi ilmainen Audacity on riittävän monipuolinen peruskäyttöön.

Kohinanpoisto ja puhdistus

Kuuntele tallentamiasi puheäänityksiä.

Jos taustalla kuuluu jatkuvaa kohinaa (esim. ilmastoinnin hurinaa) tai laitteesta johtuvaa suhinaa, Audacityssa on Noise Reduction -toiminto: valitaan kohinanäyte hiljaisesta kohdasta ja vähennetään sitä koko raidasta.

Varo kuitenkin liiallista kohinanpoistoa – se voi tehdä äänestä metallisen.

Poista myös yksittäiset äänivirheet, jos erotat selviä napsahduksia, kolahduksia tms. Audacityssa on helppo leikata pois tai vaimentaa hetkellinen äänenpiikki.

Leikkaus ja järjestely

Mikäli puhe on äänitetty erillisinä paloina, leikkaa ne siististi ja nimeä loogisesti (esim. “alkujuonto.wav”, “tarina_kappale1.wav”).

Varmista, että alussa ja lopussa ei ole pitkiä hiljaisuuksia. Trimmaa ylimääräiset pois.

Jos taustaääniä on nauhoitettu erikseen (kuten ympäristöääniä), leikkaa niistä sopivan pituisia luuppeja tai otoksia, joita voit helposti toistaa. Esimerkiksi 30 sekuntia metsän ääniä, jota voi pyörittää taustalla pidempäänkin huomaamattomasti.

Volyymin tasaus

Eri äänilähteistä tulevat tiedostot voivat vaihdella äänenvoimakkuudeltaan.

Käytä Audacityn Normalize-toimintoa. Se yhtenäistää ääniraitojen huipputason haluttuun voimakkuuteen (esim. -1 dB).

Tämän jälkeen puheet, musiikit ja äänitehosteet ovat suurin piirtein samalla tasolla lähtökohtaisesti.

Huomaa, että lopullisessa videossa joudut silti säätämään suhteita (esim. musiikki hiljemmalle puheen alle), mutta normalisointi auttaa välttämään ikäviä yllätyksiä, kuten yhtäkkiä korvia huumaavaa ääniraitaa.

Tallennus ja formaatit

Tallenna editoidut äänet hyvälaatuisina tiedostoina (esim. WAV tai korkealaatuinen MP3).

WAV on häviötön ja suositeltava, jos tilaa riittää, koska se säilyttää laadun parhaiten videon editointiin saakka.

Anna tiedostoille selkeät nimet ja pidä ne hyvässä järjestyksessä projektikansioissa (esim. kaikki äänet omaan kansioonsa eriteltynä puhe, musiikki, tehosteet -alakansioihin).

📌 Tehtävä 11 - Editointi

Tämän tehtävän tiedostoja ei palauteta palautuslaatikkoon.

1. Valitse otokset, joita käytät opastuksessasi
2. Editoi ne opastukseesi sopiviksi

✨ 2.3 Opastusmateriaalin kokoaminen ja viimeistely

Nyt sinulla on käsissäsi kaikki palapelin palat: kuvatut ja karsitut videot, käsitellyt kuvat sekä puhtaat äänitiedostot. Seuraavaksi nämä kootaan yhteen lopulliseksi virtuaaliopastukseksi. Tämä vaihe vaatii huolellisuutta, sillä kyseessä on viimeistely, jossa päätetään, miltä opastus lopulta näyttää ja kuulostaa alusta loppuun.

Materiaalien koonti ja editointi
Avaa videoeditointiohjelmasi projekti (jossa sinulla ehkä jo on raakaleikattuna sisältöä oikeassa järjestyksessä). Nyt aletaan lisäämään muut elementit ja hiomaan kokonaisuutta.

Huomaa, että kun kyseessä on live-opastus, jossa opas on reaaliaikaisesti läsnä, ei kaiken materiaalin tarvitse olla yhtenä videona. Opas voi näyttää useita eri materiaaleja esimerkiksi Teamsissä pidettävän kokouksen aikana.

Kuvien ja videoiden yhdistäminen

Lisää valokuvat videoprojektiin suunniteltuihin kohtiin.

- Usein kuvat voivat toimia leikkauskuvina. Esimerkiksi kun puhut jostain historiallisesta tapahtumasta, voit näyttää sitä koskevan valokuvan videokuvan sijaan.
- Aseta kuvat aikajanalle oikeisiin kohtiin ja määritä niiden kesto (kuinka monta sekuntia kukin kuva on näkyvissä).
- Voit lisätä kevyitä liiketehosteita still-kuviin, kuten häivytyksiä (fade in/out) tai panoroivia liikkeitä (ns. Ken Burns -efekti, jossa kamera ikään kuin liikkuu kuvan yli hitaasti). Nämä tekevät staattisistakin kuvista elävämpiä.

Leikkausten hienosäätö

Käy videon ja kuvien järjestys kohta kohdalta läpi ja säädä leikkauskohtia.

- Tavoitteena on, että siirtymät ovat sulavia eivätkä töksähdä. Kokeile, kuinka nopeasti tai hitaasti haluat vaihtojen tapahtuvan.
- Voit käyttää siirtymäefektejä (transition) kuten himmennystä tai liukusulkeumaa kohtauksesta toiseen, mutta käytä näitä maltilla. Usein yksinkertainen leikkaus riittää, ellei kyseessä ole selkeä siirtymä esimerkiksi ajassa tai paikassa, johon tehoste halutaan korostamaan.

Tekstin lisääminen

Lisää tarvittaessa tekstielementit videoon.

- Tämä voi olla opastuksen alku- ja lopputeksti (esim. kierroksen nimi, esiintyjän nimi, mahdolliset kiitokset lopussa).
- Tekstiä voi lisätä myös opastuksen aikana korostamaan asioita: esimerkiksi vuosiluku tai henkilön nimi ruudulle, kun siitä puhutaan.
- Varmista tekstien luettavuus: tarpeeksi suuri fontti, kontrastiväri taustaan nähden (tarvittaessa laita puoliläpinäkyvä laatikko tekstin alle).
- Tekstit kannattaa pitää ruudussa riittävän pitkään, jotta lukija ehtii ne omaksua, mutta ei liian kauan, ettei huomio jumitu niihin liiaksi.

Monikielisyys (tarvittaessa)

Jos virtuaaliopastuksesta on tulossa monikielinen, tässä koontivaiheessa voit tehdä erikieliset versiot. Toisen asteen opintoihin riittää yleensä yksikielinen toteutus, mutta mainittakoon tämä mahdollisuutena.

- Yksi tapa on vaihtaa ääniraita (eli nauhoittaa selostus eri kielellä ja pitää kuvat samat).
- Toinen tapa on käyttää tekstityksiä: voit tehdä suomenkieliseen videoon tekstitystiedoston muille kielille.
- Editointiohjelmissa voi myös suoraan polttaa tekstitykset videoon, mutta joustavampaa on tarjota erillinen tekstitys, jos alusta tukee sitä.
- Tämä toki vaatii kielitaitoa tai käännöstyötä.

📁 Valmiin tuotoksen tallennus

Kun videot, kuvat, äänet ja tekstit ovat paikoillaan ja olet katsonut opastuksen alusta loppuun tyytyväisenä, on aika viedä (renderöidä) lopullinen video tai valmistella materiaali valittuun esitysmuotoon.

Videotiedoston luonti

Mikäli lopputulos on videotiedosto (esimerkiksi MP4-muodossa), aseta renderöintiasetukset oikein. Useimmissa editointiohjelmissa on oletuksena sopivat asetukset esimerkiksi Youtube-videolle. Alla tarkempaa tietoa teknisistä arvoista.

- Yleisesti käytetään Full HD -resoluutiota (1920x1080) ja 25 tai 30 kuvaa sekunnissa (fps) – ellei sinulla ole erityistä syytä tehdä 4K-laatuisena.
- Varmista, että bittivirta (bitrate) on riittävä hyvälle laadulle, mutta ei tarpeettoman suuri (esim. 8-10 Mbps riittää verkkokäyttöön Full HD -videolle useimmissa tapauksissa).
- Käytä H.264- tai H.265-koodekkia, jotka antavat hyvän laadun ja pienen tiedostokoon suhteen.
- Äänelle AAC-koodekki 128-256 kbps on yleinen valinta.
- Exportoi video ja nimeä se selkeästi (esim. Virtuaaliopastus_Mikkeli_historia.mp4).

Interaktiivisen kierroksen julkaisu

Jos virtuaaliopastus toteutetaan interaktiivisella alustalla (kuten ThingLink, RoundMe tai Google Street View), “valmis tuotos” onkin verkossa toimiva kokonaisuus. Siinä tapauksessa viimeistelyyn kuuluu 360-kuvien tai panoramojen lataaminen alustalle, hotspot-pisteiden lisääminen (kohteiden päälle info-ikoneita, joista avautuu tekstiä, kuvia tai videoita), sekä mahdollisten upotettujen video-/ääniklipien liittäminen mukaan.

- Käy kaikki pisteet läpi ja testaa, että linkit toimivat ja oikeat sisällöt avautuvat.
- Tallenna kierros alustalla ja testaa se ikään kuin loppukäyttäjänä: toimiiko navigointi, näkyvätkö kaikki elementit oikein myös mobiililaitteella?
- Tarvittaessa säädä asetuksia (esim. aloitusnäkymää tai automaattisen kiertelyn nopeutta).

Tarkistus ja koekatselu

Ennen kuin julistat tuotoksen valmiiksi, tee vielä laaduntarkistus.

- Katso video läpi hyvällä äänentoistolla – kuuletko puheen selkeästi, entä onko musiikki tasapainossa?
- Huomaatko kirjoitusvirheitä tekstityksissä tai infoteksteissä?
- Kannattaa pyytää myös kollegaa tai kaveria katsomaan/videoimaan kierros läpi. Ulkopuolinen voi huomata seikkoja, joille itse on sokaistunut.
- Ota palaute vastaan ja tee tarvittavat viimeiset korjaukset.

Varastointi ja varmuuskopiot

Säilytä valmista tiedostoa vähintään kahdessa paikassa (esim. tietokoneella ja pilvessä tai ulkoisella muistilla). Näin se ei pääse katoamaan. Säilytä myös projektitiedostot ja raakamateriaali ainakin siihen asti, että opastus on julkaistu ja käytössä – jos myöhemmin haluat tehdä uuden version, se on paljon helpompaa olemassa olevista aineistoista kuin aloittaa alusta. Oppilaitosprojektissa opastusmateriaali voi olla osa portfolioasi, joten senkin takia varmuuskopiointi on järkevää.

Nyt opastus on periaatteessa valmis esitettäväksi yleisölle! Seuraavaksi siirrymme tarkastelemaan, miten virtuaaliopastus toteutetaan käytännössä ja mitä tulee ottaa huomioon esitystilanteessa

📌 Tehtävä 12 - Editointi 2 kuvattujen materiaalien koostaminen

Tämän tehtävän tiedostoja ei palauteta palautuslaatikkoon. Tallenna tiedostot itsellesi.

Edellisessä tehtävässä editoit valitsemasi otokset. Seuraavaksi koostat niistä pidempiä videoita. Sinun on helpompi pitää opastus, kun jaettavaa materiaalia ei ole liian montaa yksittäistä tiedostoa. Koko opastus voi olla koostettu yhteen videotiedostoon, mutta niitä voi olla myös useampia.

1. Koosta lopulliset videot ja luo niistä mp4-tiedostot
2. Voit halutessasi tallentaa videot esimerkiksi Youtubeen yksityisinä. Sieltä ne on kätevä näyttää opastusta pitäessä.