Title: 1. Virtuaaliopastuksen suunnittelu
Course: Virtuaaliopastuksen suunnittelu ja toteutus (107277)

Tässä osiossa käydään läpi ne asiat, jotka virtuaaliopastusta tehdessä on tehtävä ennen opastusmateriaalien kuvaamista. Kun suunnitelma laaditaan hyvin ja tarkasti, on loppuvaiheen tehtävät helpompia ja lopputuloksesta tulee laadukas.

Suunnitteluvaiheen tehtäviä ovat tehtävät 1-9.

1.1 Opastuskohde

Tutustu opastettavaan kohteeseen

Tiedonhaku ja lähteet

Virtuaaliopastuksen suunnittelu alkaa aina perehtymällä kohteeseen huolellisesti. Kohde voi olla fyysinen paikka, ilmiö tai palvelu, jota esitellään ja selitetään yleisölle digitaalisessa muodossa. Mitä paremmin tunnet kohteen, sitä parempi ja informatiivisempi opastuksesta tulee.

Tiedonhaku on tärkeä osa suunnitteluprosessia. Laadukas opastus perustuu luotettavaan ja monipuoliseen tietoon. Etsi tietoa kohteen historiasta, nykypäivästä, merkityksestä ja erityispiirteistä. Kiinnitä huomiota myös kohteen saavutettavuuteen, ympäristöön ja mahdollisiin rajoituksiin.

Tiedonhankinnassa on tärkeää käyttää monipuolisia ja luotettavia lähteitä sekä tarkistaa faktat. Epätarkat ja puutteelliset tiedot heikentävät luottamusta opastukseen ja vaikuttavat kielteisesti vierailijan kokemukseen.

Esimerkkejä kohteista

- historiallinen rakennus, esim. linna, kirkko, tila, raunio
- luontokohde, esim. polku, suoalue, saari, kansallispuisto
- kulttuurikohde, esim. museo, taidenäyttely, muistomerkki
- teollisuus- tai yrityskohde, toiminnassa oleva tai historiallinen
- tapahtuma tai perinneilmiö, esim. urheilutapahtuma, tori
- matkailupalvelukohde, esim. luontokeskus, retkeilyalue, kotieläinpiha

Tietolähteitä

- viralliset verkkosivustot (esim. Luontoon.fi, Museot.fi)
- paikan esitteet, opastaulut, kartat
- kirjat, artikkelit, blogit, videot
- haastattelut (kohteen asiakaspalvelijat, asiantuntijat, paikalliset asukkaat)
- oma vierailu kohteessa (havainnointi, valokuvat, muistiinpanot)

Onko kohteeseen mahdollista toteuttaa virtuaaliesittely?

Kun valitset kohdetta, mieti ensin realiteetit, jotka liittyvät saavutettavuuteen, ympäristöön ja kohteen rajoituksiin.

👁️‍🗨️ Saavutettavuus

- Pääsetkö kohteeseen autolla, pyörällä tai kävellen? Pääsetkö helposti uudelleen, jos tarvitset lisää kuvamateriaalia?
- Onko kohteeseen mahdollista kuljettaa kuvausvälineistöä?
- Onko kohteessa vaarallisia paikkoja, kuten jyrkänteitä, liukkaita reittejä tai villieläimiä?
- Miten sääolosuhteet vaikuttavat vierailuun? Esim. kesä/talvi, sade/tuuli/lumi?

🌿 Ympäristö

- Millainen ympäristö kohteessa on: luonto, rakennettu ympäristö, kulttuurimaisema?
- Onko alue luonnonsuojelualuetta tai historiallisesti arvokas?
- Voiko alueella liikkua vapaasti vai onko reittejä, joita tulee noudattaa?
- Tuleeko alueella käyttäytyä erityisen varovasti?

🔒 Pääsyrajoitukset

- Onko kohde avoinna vain tiettyinä vuodenaikoina tai päivinä?
- Tarvitaanko lupa tai varaus vierailuun?

📵 Kuvaus- tai tallennusrajoitukset

- Saako alueella kuvata tai videoida?
- Saako virtuaaliopastuksessa käyttää kuvamateriaalia kohteesta?

📌 Tehtävä 1 - Kohteen tiedot

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

Valitse yksi kotiseutusi matkailukohde, vieraile kohteessa ja tutustu kohteeseen eri lähteistä.

1. Mikä on opastuskohteesi nimi ja sijainti?
2. Mistä tietolähteistä kohteesta saa tietoa?
3. Miksi se on kiinnostava?
4. Mitä eri asioita ja yksityiskohtia kohteesta voisi esitellä?
5. Mitä rajoituksia fyysiseen kohteeseen liittyy (käyttörajoitukset, kuvaus-ja tallennerajoitukset, turvallisuus)

1.2 Kohderyhmä

Opastuksen kohderyhmän määrittely

Kohderyhmä tarkoittaa sitä ihmisjoukkoa, jolle opastuksesi on suunnattu. Kohderyhmien tarpeet, kiinnostuksen kohteet ja taustat vaihtelevat. Siksi on tärkeää miettiä esimerkiksi heidän ikäänsä, tietotasoaan, motiivejaan ja oppimistapojaan. Mieti myös käytännön asioita: käyttävätkö he opastusta puhelimella vai tietokoneella? Mitkä tekniikat ovat heille sopivia?

Saavutettavuus

Fyysinen saavutettavuus tarkoittaa sitä, kuinka helppoa kohderyhmän on päästä kohteeseen. Muista kertoa opastuksessasi kohderyhmän kannalta olennaiset saavutettavuustiedot.

- Onko kohde saavutettavissa jalan, julkisilla, pyörällä tai autolla?
- Löytyykö esteettömiä kulkureittejä liikuntaesteisille ja/tai lastenvaunuille?
- Onko alueella opasteita, levähdyspaikkoja, wc-tiloja?
- Onko aukioloajoissa rajoitteita?

Virtuaaliopastuksessa tärkeintä on digitaalinen saavutettavuus, jotta valitsemasi kohderyhmä kykenee osallistumaan opastukseesi.

- Onko opastus helppokäyttöinen myös mobiililaitteilla?
- Käytetäänkö selkeää kieltä ja riittävän suuria fontteja?
- Onko virtuaaliopastus helppokäyttöinen esim. lapsille tai eläkeläisille?
- Onko sisältö saavutettavaa esim. näkö- tai kuulorajoitteisille (tekstitys, kuvailu, kontrastit)?

Esimerkkejä kohderyhmistä ja niiden kiinnostuksen kohteista
👥 Kohderyhmä | ⭐️ Kiinnostuksen kohteet
Lapsiperheet | Leikkisyys, elämyksellisyys, selkeä kieli, palvelut, saavutettavuus
Koululaiset | Havainnollisuus, kuvallisuus, interaktiivisuus, oppisisällöt
Seniorit | Hitaampi rytmi, isompi fontti, kulttuuriperintö, palvelut, sesongit, saavutettavuus
Kotimaan matkailijat | Historia, nähtävyydet, luontoelämykset, palvelut, sesongit
Ulkomaalaiset | Suomen kulttuuri, kieli, ainutlaatuiset kohteet, palvelut, sesongit
Luontoharrastajat | Kasvi- ja eläinlajit, maisemat, rauhallisuus, rajoitukset, saavutettavuus
Kulttuurin ystävät | Tarinat, perinteet, taide, tapahtumat, palvelu, sesongit, saavutettavuus
Liikuntarajoitteiset | Elämykselliset sisällöt, palvelut, saavutettavuus

📌 Tehtävä 2 - Kohderyhmä

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

Valitsit edellisessä tehtävässä opastuksesi kohteeksi kotiseutusi matkailukohteen. Valitse nyt kohderyhmä, jota kohde kiinnostaa ja jolle alat suunnittelemaan opastusta.

1. Ketkä ovat kiinnostuneita valitsemastasi kohteesta?
2. Mikä heitä kiinnostaa kohteessa?
3. Millainen esitystekniikka palvelee heitä parhaiten?
4. Mitä vaatimuksia tai rajoituksia kohderyhmä aiheuttaa esityksen sisällölle tai muodolle?

🎭 1.3 Teema

Teema on opastuksesi kantava idea tai näkökulma. Se auttaa jäsentämään sisältöä ja tekee opastuksesta mielenkiintoisemman ja helpommin seurattavan. Teema voi korostaa esimerkiksi tiettyä tarinaa, ilmiötä, historian hetkeä tai kokemusta.

Hyvä teema yhdistää kohteen ominaisuudet ja kohderyhmän mielenkiinnon. Esimerkiksi jos kohteesi on metsäpolku ja kohderyhmänä lapsiperheet, teemaksi voisi sopia "Kuka varasti kävyt? Metsän eläinten salapoliisiseikkailu." Jos taas kohde on historiallinen kirkko ja yleisönä rakennuskulttuurin ystävät, teemaksi voisi valita "Kaariholveista kattomaalauksiin: keskiaikaisen rakentamisen taidonnäyte".

Teema vaikuttaa siihen, miten kerrot, mitä nostat esiin ja millaisen tunnelman luot. Se auttaa valitsemaan visuaalisia ja kerronnallisia keinoja, kuvia, värejä, ääniä, videoita ja tarinoita.

🧭 Esimerkki

Astuvansalmen kalliomaalaukset
Teema: "Kivikauden ihmisen jäljet – elämää, uskomuksia ja kuvia tuhansien vuosien takaa"

Astuvansalmen kalliomaalaukset ovat merkittävä osa Suomen esihistoriallista kulttuuriperintöä. Maalaukset kertovat kivikautisten ihmisten arjesta, uskomuksista ja maailmankuvasta. Teema korostaa sitä, kuinka muinainen ihminen jätti jälkensä kallioon ja kuinka me voimme tänään lukea ja tulkita näitä merkkejä.

Teema sopii erityisen hyvin esim. kouluikäisille oppilaille tai kulttuurihistoriasta kiinnostuneille aikuisille, jotka haluavat ymmärtää paitsi mitä maalaukset esittävät, myös miksi ne on tehty ja mitä ne kertovat ajastaan.

Mitä tällainen teema voisi sisältää virtuaaliopastuksessa?

1. Aikamatka kivikauteen

- Tietoisku kivikauden elämästä: metsästys, kalastus, asuminen, yhteisö
- Animaatio tai kartta siitä, miltä alue saattoi näyttää tuhansia vuosia sitten
- Millainen oli ilmasto ja ympäristö tuolloin?

2. Kalliomaalaukset ja niiden tulkinta

- Kuvat maalauksista ja selitykset niiden sisällöstä (esim. hirvi, vene, kädenjälki, ihmishahmo)
- Pohdintaa siitä, mitä symbolit voisivat tarkoittaa. Kevyt ote, koska emme voi oikeasti tietää.
- Miksi juuri nämä aiheet valittiin?

3. Uskomukset ja rituaalit

- Esihistoriallisen ihmisen maailmankuva: luonto, henget, metsästysonni
- Miksi kalliomaalaukset tehtiin veden äärelle?
- Vertailu muiden maiden kalliomalaauksiin

4. Jälki nykypäivässä

- Miten maalaukset ovat säilyneet?
- Millä tavoin ne on löydetty ja tutkittu?
- Miksi ne ovat meille tärkeitä tänäkin päivänä?

5. Interaktiivisuus ja havainnollistaminen

- Virtuaalikierros kallioseinämällä
- Mahdollisuus zoomata yksittäisiin kuviin ja saada lisätietoa
- Tietovisa tai tehtäviä: “Mikä maalaus esittää mitäkin?”

Esimerkkejä teemoista
👁️ Aistiteema - Mitä kohteessa voi nähdä, kuulla, haistaa?
⏳ Ajallinen teema - Matka menneeseen tai tulevaisuuteen
🗝️ Seikkailuteema - Aarteenetsintä, mysteeri, pelillisyys
🌲 Luontopainotteinen teema - Eläimet, kasvit, vuodenajat
🎭 Tarinateema - Kohteen historia yhden henkilön tai tapahtuman kautta
🎨 Kulttuuriteema - Paikalliset perinteet, käsityöt, taide
🍃 Ympäristönäkökulma - Luonnonsuojelu, ekologisuus, ilmastonmuutos

📌 Tehtävä 3 - Teema

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

Valitsit edellisessä tehtävässä virtuaaliopastuksellesi kohderyhmän. Valitse nyt opastuksellesi teema, joka sopii sekä kohteeseesi että kohderyhmääsi.

1. Kerro kohderyhmäsi ja valitsemasi teema
2. Miksi juuri tämä teema sopii tähän kohteeseen ja tälle kohderyhmälle

Yhteenveto

Kohde, kohderyhmä ja teema muodostavat opastuksen perustan. Kun nämä kolme on mietitty, on helpompi suunnitella opastuksen tarkempia sisältöjä, reittejä, tekstejä, kuvia, videoita ja interaktiivisia elementtejä.

Kuva: Tutustuminen kohteeseen, tehty ChatGPT:llä

1.4 Tavoite

🎯 Opastuksen tavoite

Opastuksen tavoite

Virtuaaliopastuksen tavoitteet määrittelevät, mitä halutaan saavuttaa ja millaisia vaikutuksia opastuksella tavoitellaan.

Matkailualan yrityksen mahdollisia tavoitteita:

- Yritys voi haluta lisätä palveluiden tunnettuutta ja kasvattaa myyntiä.
- Yritys voi esitellä palveluitaan ja samalla vahvistaa positiivista mielikuvaa asiakkaiden keskuudessa.
- Tavoitteena voi olla myös innostaa osallistujat varaamaan fyysisiä palveluita kuten opastettuja retkiä tai muita elämyksiä heti virtuaalisen kokemuksen jälkeen.

Kaupungin mahdollisia tavoitteita:

- Kaupungin näkökulmasta virtuaaliopastus voi tavoitella uusien matkailijoiden houkuttelemista alueelle sekä kaupungin elinvoimaisuuden vahvistamista.
- Virtuaalisen kierroksen avulla kaupunki voi tuoda esiin vähemmän tunnettuja vetovoimatekijöitään ja lisätä alueen näkyvyyttä matkailijoiden keskuudessa.
- Tavoitteena voi olla myös saada matkailijat viipymään kaupungissa pidempään ja käyttämään enemmän paikallisia palveluja.

Koulutusorganisaation mahdollisia tavoitteita:

- Koulutusorganisaation virtuaaliopastuksen tavoitteena vois olla tiedon ja opiskelumotivaation lisääminen.
- Opastuksen avulla voidaan tarjota opiskelijoille elämyksellinen tapa tutustua opetuksen kohteisiin tai ilmiöihin ja samalla harjoittaa heidän itseohjautuvuuttaan.
- Lisäksi tavoitteena voi olla vahvistaa opiskelijoiden digitaalisia taitoja ja vahvistaa koulutusorganisaation mainetta innovatiivisena ja nykyaikaisena oppimisympäristönä.

Tavoitteen määrittäminen

1 Selvitä nykytilanne ja tarve

Pohdi ja listaa, mihin tarpeeseen virtuaaliopastus vastaa.

Esimerkki: Mikkelin alueella on potentiaalisia historiallisia matkailukohteita, mutta vierailijoita saisi olla enemmän. Virtuaaliopastuksia ei vielä hyödynnetä markkinointikanavana.

2 Mieti kohderyhmäsi

Määrittele tarkasti, kenelle opastus on tarkoitettu ja millaiset asiat kiinnostavat juuri tätä ryhmää.
Esimerkki: Lomapäiviä viettävät perheet ja historiallisista kohteista kiinnostuneet matkailijat.

3 Valitse vaikutukset

Päätä, millaisia vaikutuksia haluat saavuttaa virtuaaliopastuksella. Vaikutuksia voivat olla muun muassa

- Oppimiseen ja tiedon lisääminen
- Asiakastyytyväisyyden ja suositteluiden kasvattaminen
- Myynnin ja lisäpalveluiden kasvu
- Kaupungin tai alueen tunnettuuden ja houkuttelevuuden parantaminen
- Brändimielikuvan kirkastaminen

4 Muotoile tavoite konkreettisesti ja mitattavasti

Tee tavoite niin selkeäksi, että sen toteutumista on helppo mitata. Hyödynnä konkreettisia lukuja, prosentteja tai palautetta.

🧭 Esimerkki tavoitteesta (Mikkelin kaupunki, historialliset kohteet)

"Historiallisten kohteiden virtuaaliopastuksien tavoitteena on houkutella uusia matkailijoita, perheitä ja historiasta kiinnostuneita Mikkeliin. Opastuksen avulla halutaan saada matkailijat viipymään kaupungissa pidempään ja käyttämään paikallisia palveluja. Mitattavana tavoitteena on saada vähintään 25 % osallistujista majoittumaan tai käyttämään muita palveluita Mikkelissä virtuaaliopastuksen jälkeen.” Tavoitetta mitataan opastuksen lopussa tehdyllä kyselyllä."

5 Tarkista tavoitteen realistisuus
Arvioi, onko tavoite saavutettavissa käytössä olevilla resursseilla ja aikataululla. Muokkaa tavoitetta tarvittaessa.

6 Kirjaa tavoite ja viesti siitä selkeästi
Dokumentoi tavoite, kerro siitä kaikille toteutukseen osallistuville ja huomioi se kaikessa suunnittelussa.

📌 Tehtävä 4 - Tavoitteet

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

Laadi tavoitteet opastukselle.

1. Määritä opastuksellesi tavoite yllä kuvattujen viiden kohdan mukaan. Tavoite, kohderyhmä, vaikutus, onnistumisen mittarit ja realistisuus.

1.5 Kesto ja esityskanava

⏰ Opastuksen kesto ja esityskanava

Opastuksen sopiva kesto riippuu valituista tavoitteista, sisällön määrästä sekä kohderyhmän toiveista ja tarpeista.

Ohjeellinen kesto eri opastustyypeille

- Lyhyt ja ytimekäs esittely: 10–20 min
- Virtuaalinen kierros ja kohteiden esittely: 30–60 min
- Syventävä, vuorovaikutteinen kokonaisuus: 60–90 min

🖥️ Esityskanava

Virtuaaliopastuksen toteutuskanava valitaan tavoitteen, kohderyhmän osaamisen, vuorovaikutusmahdollisuuksien sekä budjetin perusteella. On tärkeää huomioida sekä live-, tallenne- että interaktiivisten omatoimikierrosten tarpeet.

Live-opastusten suosittuja alustoja

- Zoom: Monipuolinen ja helppokäyttöinen, sisältää chatin ja interaktiivisia ominaisuuksia.
- Microsoft Teams: Sopii erityisesti yrityskäyttöön, hyvät yhteistyöominaisuudet.
- Google Meet: Yksinkertainen ja helposti saatavilla oleva vaihtoehto.
- YouTube Live/Facebook Live: Suurelle yleisölle suunnatut kanavat, helppo liittyminen.

Tallennettujen opastusten suosittuja alustoja

- YouTube: Ilmainen ja helposti jaettava kanava.
- Vimeo: Mahdollistaa tyylikkään ja ammattimaisen esityksen.
- Yrityksen oma verkkosivusto: Lisää näkyvyyttä ja vahvistaa brändiä.

Interaktiiviset omatoimikierrokset:

- ThingLink: Tukee 360-kuvia ja interaktiivisia elementtejä.
- Google Maps / Street View: Karttapohjainen ratkaisu, joka mahdollistaa kohteiden tutkimisen omaan tahtiin.
- Roundme: Helppo alusta 360-virtuaalikierrosten luomiseen.

✨ Lisätty todellisuus (AR ja VR)
Teknologian avulla voidaan lisätä digitaalisia elementtejä todelliseen ympäristöön, rikastuttaen käyttäjän kokemusta. AR-sovellukset voivat tarjota esimerkiksi historiallista tietoa kohteesta tai simulaatioita, jotka mahdollistavat virtuaalisen tutustumisen kohteen ilmapiiriin. Lisättyä todellisuutta käytetään paljon esimerkiksi museoissa digitaalisten näyttöjen ja VR-lasien avulla.

Kuva: Virtuaalilaseilla linnan elämää vuosien takaa. Tehty Chat GPT:llä.

📌 Tehtävä 5 - Kesto ja kanava

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

1. Mieti aikaisempien valintojesi perusteella kuinka pitkää opastusta olet rakentamassa? Tämä voi vielä muuttua käsikirjoitusta ja kuvauksia tehdessä.
2. Missä kanavassa pidät opastuksen?

Perustele valintasi

1.6 Markkinionti

📣 Markkinointi

Missä ja miten kerrot ihmisille opastuksestasi?

Markkinoinnissa on tärkeää tunnistaa kohderyhmä ja löytää oikeat kanavat heidän saavuttamisekseen. Suunnittele millaisia markkinointimateriaaleja toteutat ja missä kanavissa ne esitetään.

Aloita hyödyntämällä omia kanaviasi (ns. orgaaninen markkinointi): yrityksen tai organisaation verkkosivut, blogi, uutiskirje ja sosiaalisen median tilit.

- Laadi houkutteleva kuvaus virtuaaliopastuksesta ja tuo esiin sen ainutlaatuisuus – mikä tekee juuri tästä kierroksesta kiinnostavan?
- Korosta teemaa, erityisiä kohokohtia tai vaikkapa oppaan asiantuntemusta.
- Esimerkiksi visuaalinen mainoskuva tai lyhyt trailer-video opastuksesta voi herättää huomiota somessa (Facebook, Instagram, TikTok) ja jaettuna eteenpäin se tavoittaa yhä laajemman yleisön.

Hyödynnä myös yhteistyöverkostoja ja ansaittua näkyvyyttä.

- Voit pyrkiä paikallisiin uutiskirjeisiin, tapahtumakalentereihin tai blogeihin: esimerkiksi matkailuaiheiset sivustot, kaupungin tai matkailualueen viralliset kanavat (Visit Mikkeli tms.) jakavat usein mielellään tietoa uusista palveluista.
- Lehdistötiedote paikallislehdille tai -radioille voi tuoda ilmaista julkisuutta, erityisesti jos virtuaaliopastus liittyy ajankohtaiseen teemaan tai siinä on jokin kiinnostava tarina taustalla.

Maksullinen mainonta on myös vaihtoehto kohderyhmän tavoittamiseksi.

- Pienellä budjetilla voit kohdentaa esimerkiksi Facebook- tai Instagram-mainoksia tietylle alueelle tai kiinnostuksen kohteiden perusteella (esim. ”historiasta kiinnostuneet matkailijat”).
- Huomioi kuitenkin, että sisältö ratkaisee – ihmiset klikkaavat, jos mainos on houkutteleva ja informatiivinen.

Ennakkomarkkinointi on tärkeää, jos opastus järjestetään tiettynä ajankohtana livenä.

- Varmista, että tieto julkaistaan ajoissa ja toista kutsua useamman kerran eri kanavissa.
- Voit kannustaa ilmoittautumisia esimerkiksi early bird -edulla (jos opastus on maksullinen, ensimmäiset osallistujat saavat alennusta) tai luvata erikoissisältöä vain rekisteröityneille.
- Mikäli opastus on tallenne tai jatkuvasti saatavilla, panosta jatkuvaan näkyvyyteen: pidä opastus esillä verkkosivuilla ja muistuta siitä säännöllisesti somessa.
- Linkitä virtuaaliopastuksen sivut tai ilmoittautumislinkki markkinointimateriaaleihin aina kun se on mahdollista.

HUOM! Tee markkinoinnista johdonmukaista. Jos virtuaaliopastuksen teemana on viikinkiaiheinen seikkailu, liitä sama teema myös markkinointimateriaalien visuaaliseen ilmeeseen ja viestien sävyyn ja äänimaailmaan. Näin luot virtuaaliopastukselle tunnistettavan "brändin", joka jää mieleen ja herättää kiinnostusta.

🧭Esimerkki
Mikkelin historiallisen virtuaalikierroksen markkinointia voisi tehdä seuraavasti:

📌 Kaupungin matkailusivustolle luodaan esittely, jossa on näyttävä kuva Mikkelin torilta sekä lyhyt video-otos opastuksesta.

📣 Somessa julkaistaan sarja postauksia: vanha valokuva Mikkelistä ennen ja nyt -vertailu kuvan kera, tietoisku jostain kierroksella kerrottavasta hauskasta historiatapauksesta, sekä tapahtumakutsu Facebookissa live-opastuksen ajankohtaan.

📰 Paikallislehti julkaisee pienen jutun uudesta virtuaalisesta matkailupalvelusta, ja radiossa oppaalle järjestetään lyhyt haastattelu, jossa hän kertoo kierroksen sisällöstä.

Näillä toimilla pyritään tavoittamaan sekä paikalliset asukkaat että historiasta kiinnostuneet matkailijat laajemmin.

📌 Tehtävä 6 - Markkinointi

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

1. Miten markkinoisit omaa virtuaaliopastustasi kohderyhmällesi? Mieti vähintään kaksi kanavaa ja keinoa, joita käyttäisit.

1. Perustele lyhyesti, miksi ne olisivat tehokkaita tavoittamaan valitsemasi yleisön.

💬 Palautteen kerääminen ja kehittäminen

Laadukas virtuaaliopastus kehittyy yleensä kokeilujen ja palautteen kautta. Jo suunnitteluvaiheessa kannattaa miettiä, miten arvioit onnistumistasi ja keräät tietoa opastuksen parantamiseksi. Palautteen kerääminen osoittaa osallistujille, että arvostat heidän mielipidettään, ja toisaalta saat arvokasta tietoa siitä, mikä sisällössä tai toteutuksessa toimi ja mitä voisi hioa paremmaksi.

Palautteenkeruumenetelmät:

- Live-opastuskierroksella voi pyytää osallistujilta suullista palautetta heti opastuksen päätteeksi. Suullinen palaute on kuitenkin hankala muistaa ja käsitellä myöhemmin.
- Kehittämisen kannalta onkin parempi, jos saat palautteen niin, että se jää sinulle talteen helposti koostettavaan muotoon.
- Hyvä tapa kerätä palautetta on tehdä kysely (esim. Google Forms), mihin pääsee vastaamaan linkin kautta. Tallennettujen opastusten yhteydessä voit sijoittaa  linkin esimerkiksi videon alle tai lähettää sen osallistujille sähköpostitse opastuksen jälkeen. Live-opastuksissa voi käyttää myös chattia linkin jakamiseen. Tärkeää on tehdä palautteen antamisesta mahdollisimman helppoa ja nopeaa.

Kyselyn rakenne: Palautekyselyn suunnittelun ydin on pohtia, millaisista vastauksista on sinulle hyötyä. Valmiit kysymykset arviointiasteikoilla on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta niiden perusteella voi tehdä kehittämistoimia.

- Jos kysyt, "olitko tyytyväinen?" (asteikko 1-5) ja saat vastaukseksi 3,6 (ryhmän keskiarvo), on vaikea tietää mihin ollaan tyytyväisiä ja mihin ei. Pilko mieluummin kysymykset pienempiin osa-alueisiin, kuten sisällön selkeys ja kiinnostavuus, oppaan esiintyminen, äänet, videot, johdonmukaisuus, vuorovaikutus jne.
- Voit myös kysyä yksittäisistä kohdista opastuksessa. "Oliko aarteen etsintä sopivan haastava? (1 liian helppo - 5 aivan liian vaikea)". Kyselyyn kannattaa laittaa myös vähintään yksi avoin kysymys, mihin vastaaja voi kirjoittaa vapaasti. Silloin voi saada sellaista tietoa, mitä ei ole itse ymmärtänyt kysyä.
- Kysymyksiä ei saa olla liikaa, jotta asiakkaat jaksavat vastata ajatuksen kanssa. On siis tärkeää miettiä, mistä asioista haluat tietää heidän mielipiteensä. Asiat joihin et pysty vaikuttamaan, kannattaa jättää pois.
- Sopiva kysymysten määrä on 5-10.

Esimerkki palautekyselyn kysymyksistä:

Kehitämme palveluamme palautteiden perusteella. Olisi hienoa, jos kertoisit oman mielipiteesi :)

1  Vastasiko opastuksen sisältö ennakko-odotuksiasi? (Asteikko 1-5)
2  Sisällön selkeys ja kiinnostavuus. (Asteikko 1-5)
3  Oppaan suoritus. (Asteikko 1-5)
4  Äänten tekninen laatu. (Asteikko 1-5)
5  Videoiden tekninen laatu. (Asteikko 1-5)
6  Suosittelisitko opastusta ystävillesi? (Asteikko 1-5)
7  Kerro tarkemmin, missä asioissa meillä on erityisesti parannettavaa. (Avoin teksti)
8  Entä missä onnistuimme? (Avoin teksti)

Kiitos palautteestasi!

Saatuasi kyselystä riittävästi vastauksia, analysoi ja hyödynnä niitä.

Etsi toistuvia teemoja. Nouseeko jokin osuus sisällöstä erityisen kiitetyksi tai onko jokin tekninen haaste, jonka useampi mainitsee?

Kaikkeen palautteeseen ei tarvitse reagoida suoraviivaisesti, mutta pyri tekemään parannuksia ainakin niihin kohtiin, jotka selvästi kaipaavat hiomista.

Jos osallistujat toivoivat vaikkapa enemmän vuorovaikutusta, mieti miten voisit seuraavalla kerralla aktivoida yleisöä enemmän. Lisää esimerkiksi kysymyksiä, äänestyksiä tai keskustelua.

Palautteen keruu ja siihen reagointi on osa ammattimaista otetta. Se kehittää sinua oppaana ja parantaa virtuaaliopastuksesi laatua kerta kerralta. Lisäksi hyvä palaute on voimavara: tyytyväisten osallistujien suosittelut voi ottaa talteen ja käyttää markkinoinnissa (esim. nettisivulla lainauksena: “Mahtava kierros, tuntui kuin olisin itse paikan päällä!” - Osallistujan kommentti). Muista aina kiittää palautteesta, sillä osallistuja on käyttänyt aikaansa sen antamiseen.

📌 Tehtävä 7 - Palautteen kerääminen

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

1. Suunnittele kysymykset oman virtuaaliopastuksesi palautelomakkeeseen
2. Lisätehtävä: Tee kysely Microsftin tai Googlen Formsilla. Kun pidät esitystä, voit laittaa linkin palautelomakkeeseen opastuksen lopuksi chattiin.

📝 1.8 Käsikirjoitus

Virtuaaliopastuksen käsikirjoittaminen tarkoittaa tällä kurssilla seuraavien osa-alueiden suunnittelua:

📍 Reittipisteet - Mitä opastuksessa esitellään ja missä järjestyksessä

📋 Reittipisteiden sisältö - Mitä materiaalia näytetään, mitä kerrotaan, onko vuorovaikutteisia aktiviteetteja

📜 Tarina ja tunnelma - Miten sisältö esitetään ja teema tulee näkyviin

🎥 Kuvaussuunnitelma - Mitä kuvataan ja miten

🎤 Äänet ja puhe - Mitä ääniä esityksessä on ja miten ne tuotetaan

Käsikirjoitukseen luotavat dokumentit:

- Reitti ja sisältö taulukkona tai muuten esitettynä. (Esimerkki myöhemmin)
- Tarina ja tunnelma kirjoitettuna.
- Kuvaus- ja äänisuunnitelma esim. taulukkona. (Esimerkki myöhemmin)
- Oppaan tärkeimmät puheet tekstinä.

📍 Reittipisteet ja sisältö

Reittisuunnitelma tarkoittaa opastuksen “käsikirjoitettua polkua”, eli mitä reittiä pitkin kohdetta esitellään tai mitä aihekokonaisuuksia käydään läpi. Virtuaaliopastuksen reitti voi olla konkreettinen (esim. museon huoneesta toiseen virtuaalisesti kulkeva kierros) tai teemoihin pohjautuva (esim. tarinallinen matka ajassa tai aiheesta toiseen). Reitti on hyvä jakaa selkeisiin vaiheisiin ja miettiä mitä sisältöä tässä vaiheessa näytettään ja puhutaan.

Hyvä reitti on looginen ja sujuva.

Alussa on luontevaa esitellä kokonaisuuden tausta ja konteksti, jonka jälkeen edetään punaisen langan eli juonen mukaisesti kohteen eri osiin tai tarinan vaiheisiin.

Suunnittele reitti niin, että se tukee valittua teemaa ja pitää yllä osallistujien mielenkiintoa.

Vaihtele tarvittaessa etenemisen rytmiä: esimerkiksi tärkeän paikan esittelyn jälkeen voi keventää tunnelmaa kiinnostavalla ja humoristisella tarinalla tai kysymyksellä yleisölle.

Sisältösuunnittelu kulkee käsi kädessä reitin kanssa.

Kirjaa ylös jokaisen reitin vaiheen kohdalle keskeiset sisällöt: faktat, tarinat, kuvat tai videot, joita aiot käyttää.

Pyri tarjoamaan monipuolista tietoa: yhdistä historiallisia taustoja, nykypäivän näkökulmaa ja vaikkapa henkilökohtaisia tarinoita tai kokemuksia kohteesta.

Tärkeää on myös mitoittaa sisältö opastuksen keston mukaan – liikaa asiaa liian lyhyessä ajassa uuvuttaa kuulijan, kun taas liian vähän sisältöä jättää kokemuksen vajaaksi.

Muista hyödyntää tarinankerronnan keinoja sisällön jäsentämisessä.

Voit rakentaa opastuksen esimerkiksi ongelman ja ratkaisun ympärille (mysteeri, joka selviää kierroksen aikana) tai vaikkapa päivän kulun mukaiseksi (”aamusta iltaan linnan elämässä”).

Pohdi myös, mitkä ovat opastuksen kohokohdat – ne hetket tai näkymät, jotka haluat erityisesti painaa osallistujien mieleen. Näiden ympärille voit rakentaa elämyksellisyyttä vaikkapa äänitehosteilla tai visuaalisilla yllätyksillä.

Esimerkki sisällön suunnittelusta
Virtuaaliopastus: Mikkelin keskustan historialliset kohteet.

Reitti alkaa Mikkelin torilta johdattaen osallistujat kenkäveron kautta vanhalle kasarmialueelle ja sieltä takaisin keskustaan Päämajamuseolle.

Sisältö on suunniteltu niin, että ensin kerrotaan kaupungin synnystä ja torin merkityksestä historiallisena kokoontumispaikkana. Kenkäveron yhteydessä keskitytään vesireittien merkitykseen eri aikoina. Kasarmialueella tarina painottuu 1800-luvun sotilashistoriaan elävien anekdoottien kautta, ja Päämajamuseolla pääteemana on Mannerheimin ajan Mikkeli toisen maailmansodan aikana.

Jokaisessa pisteessä hyödynnetään kuvia menneiltä ajoilta, lyhyitä videoita (esim. torielämää 1900-luvun alussa esittävä filmi) ja mahdollisuuksien mukaan ääninäytteitä (torikauppiaan huudahdus, marsalkan ääniarkiston pätkä tms.), jotta sisältö herää eloon.

Reitti on rakennettu kävelyetäisyydellä olevista kohteista, ja virtuaalisesti osallistuja “kulkee” paikasta toiseen kartan ja katujen näkymien avulla, oppaan selostaessa matkalla mitä ympärillä näkyy ja miten se liittyy historialliseen tarinaan.

📜 Tarinan ja tunnelman rakentaminen

Virtuaaliopastus on parhaimmillaan kuin mukaansatempaava tarina. Käsikirjoituksen laatiminen auttaa sinua jäsentämään opastuksen kulun ja varmistamaan, että sen punainen lanka säilyy alusta loppuun.

Tarinallisuus luo rakenteen: mieti, mikä on opastuksesi tarinan kaari.

- Onko se aikamatka menneisyydestä nykyhetkeen?
- Seikkailu, jossa ratkaistaan arvoitus?
- Vai kenties henkilötarina: seuraatko yhden kuvitteellisen tai todellisen henkilön matkaa kohteessa?

Tarinan pohjalta syntyy opastuksen tunnelma. Haluatko välittää jännitystä, rauhallisuutta, iloa tai ehkä hartautta?

Kuva: Unsplash/Gallen gallela museum
Kuvassa eversti Lilius, kapteeni Kekoni, luutnantti Gallen-Kallela, luutnantti Rosenbröijer ja marsalkka Mannerheim vuonna 1918.
Tunnelman rakentamisessa auttaa, kun asetut kohderyhmän asemaan. Pohdi mikä heitä koskettaa ja kiinnostaa.

Esimerkiksi lapsiperheille suunnatussa opastuksessa tunnelma voi olla leikkisä ja yllätyksellinen, kun taas historiasta kiinnostuneille aikuisille voi rakentaa syvällisemmän ja pohdiskelevamman sävyn.

Hyödynnä kerronnassa dramaturgiaa: aloitus, keskikohta, lopetus.

▶️ Aloitus on ratkaiseva tunnelman luomisessa – aloita napakasti ja kiinnostusta herättävästi. Voit esimerkiksi aloittaa kiehtovalla kysymyksellä (“Oletko koskaan pohtinut, miltä tuntuisi astua 1000 vuoden takaiseen kirkkoon hämärän kynttilänvalossa?”) tai eläytyvällä kuvauksella, joka kuljettaa osallistujan heti mielikuvissaan kohteeseen.

🔄 Keskivaiheilla pidä huoli, että tarina etenee johdonmukaisesti mutta ei puuroudu. Rytmitä faktoja ja yksityiskohtia tarinallisilla elementeillä (henkilöhahmoja, legendaa, vertauksia).

👋 Lopetuksessa palaa opastuksen päätarinaan. Tee yhteenveto ja jätä osallistujalle jokin mieleenpainuva ajatus tai oivallus.

Tarinankerronnassa kieli ja tyyli merkitsevät paljon.

Puhu selkeästi ja eläytyvästi. Voit käyttää dialogia (esim. siteerata historiallista henkilöä tai keksiä pienen kuvitteellisen keskustelun) elävöittääksesi kerrontaa.

Maalaa sanoin maisemia ja tilanteita aistien kautta. Kerro miltä jokin paikka näyttää, kuulostaa, tuoksuu – tämä auttaa luomaan virtuaalielämykseen syvyyttä.

Muista, että tarina ei ole pelkkä koriste faktatiedon päällä, vaan keino välittää tietoa kiinnostavalla tavalla. Jokainen tarinallinen elementti tulisi sitoa kohteen informaatioon niin, että osallistuja sekä viihtyy että oppii.

🎥 Kuvaussuunnitelma

Kuvaussuunnitelma tarkoittaa käytännössä suunnitelmaa siitä, millaista visuaalista materiaalia opastuksessa käytetään ja miten se tuotetaan. Virtuaaliopastuksessa visuaalisuus on avainasemassa, sillä osallistuja näkee kohteen vain sinun tarjoamiesi kuvien tai videoiden kautta. Siksi on tärkeää suunnitella etukäteen, mitä näytetään, mistä kuvakulmasta ja milloin.

Laadi itsellesi yksinkertainen kuvauslista: luettele reitin paikat ja kirjaa lyhyesti, mitä aiot kuvata kustakin.

Esimerkki kuvaus- ja äänisuunnitelman kolmesta kohdasta

📝Mitä kuvataan | 🎥Valokuva / video | 📐Kuvakoko | 📷Kuvakulma | 🗒️Muuta | 🔊Äänet
Kalliomaalaukset järveltä | video | laaja yleiskuva | alaviistosta | hidas panorointi | Laineet ja tuuli
Kuvia maalauksista | valokuva | lähikuvia | suoraan edestä |  | hiljainen häipyvä musiikki alussa. Oppaan puhe 1.
alueen maastoa | video | yleiskuva | lantion korkeudelta | hitaasti polkuja kävellen | hiljainen askelten ääni taustalla. Oppaan puhe 2.

Mieti ennakolta parhaat kuvakulmat: missä kohdin kannattaa pysähtyä näyttämään jokin yksityiskohta lähikuvassa, entä milloin laajempi yleiskuva toimii paremmin?

Esimerkiksi, jos kerrot vanhasta tehdasmiljööstä, voit kuvata tehdashallia ulkoa drone-kuvana näyttäen koko alueen, ja sisällä ottaa mukaan yksityiskohtia koneista tai työntekijöiden esineistä lähikuvina.

Huomioi valaistus eri pisteissä. Hämärissä sisätiloissa kamera saattaa tarvita lisävaloa. Ulkona kuvatessa auringon suunnalla on merkitystä, vältä vastavaloon kuvaamista.

Muista kuvata myös ns. leikkauskuvia  – yleiskuvia ja videoita ympäristöstä, taivaasta, yksityiskohdista – joita voit käyttää rytmittämään esitystä ja peittämään leikkauskohtia videon editoinnissa.

Huolehdi, että kuvissa näkyy kohde edustavimmillaan. Siisti ympäristöä tarpeen mukaan (roskat pois, turhat kyltit piiloon) ja odota hetki, jos kuvauspaikalla on ohikulkevia ihmisiä (ellet halua heitä mukaan tunnelmaa tuomaan).

Kuvaussuunnitelmaan liittyy myös varautuminen.

varmista, että

- akkuja on ladattu
- muistikortilla on tilaa
- varalaitteita on saatavilla
- tarvittavat luvat kuvaamiseen on hankittu (luvista lisää osassa 1.9)

🎤 Äänimaailma

Äänet luovat virtuaaliopastukseen todellisuuden tuntua ja herättävät kohteen eloon. Suunnittele siis myös, millainen äänimaailma opastustasi tukee.

Tärkein ääni on tietenkin oppaan puhe. Puheet kannattaa kirjoittaa ylös ja harjoitella niitä ennen tallentamista tai live-esittelyä. Esitys on luontevampi, jos puhetta ei lue suoraan, mutta on tärkeää kuitenkin edetä johdonmukaisesti ja muistaa sanoa asiat mitä on suunnitellut.

- Varmista käsikirjoitusta tehdessä, että puheille on luonteva etenemisjärjestys ja riittävästi aikaa.
- Harjoittele vaikeiden nimien tai termien ääntämistä etukäteen.
- Mieti myös tauotuksen paikkoja: pieni hiljaisuus oikeassa kohtaa antaa kuulijalle aikaa sulatella kuultua tai luoda jännitystä ennen seuraavaa asiaa.

Puheäänen lisäksi voit hyödyntää taustaääniä.

Jos olet paikan päällä, ympäristön äänet (lintujen laulu, kaupungin hälinä, veden liplatus) tulevat luonnostaan – tarkista kuitenkin, etteivät ne peitä puhetta.

Voit harkita erillisen mikrofonin käyttöä, joka nappaa äänet kohdennetummin.

Jos teet tallennetta, voit jälkikäteen miksata mukaan ympäristöääniä: esimerkiksi metsäkierrokselle metsäambienssia, museokierrokselle hiljaista taustaääntä joka jäljittelee museosalissa kaikuvia askelia.

Äänitehosteet tehostavat tarinaa – muinaisen taistelun kuvaus herää eloon taustalla soivan miekankalskeen ja taisteluhuudon myötä, kunhan äänet pysyvät hillittynä elementtinä eivätkä vie liikaa huomiota.

Musiikki voi olla voimakas tunnelman luoja.

Mieti, sopisiko opastukseesi taustamusiikki. Usein alussa ja lopussa käytetään musiikkia, joka johdattaa tunnelmaan ja päättää elämyksen.

Muista kuitenkin tekijänoikeudet. Käytä vain sellaista musiikkia, johon sinulla on käyttöoikeus (ilmaisia ja lisensoituja kappaleita löytyy verkosta, esim. YouTuben audio-kirjasto).

Musiikki ei saa häiritä puhetta. Säädä volyymi tarpeeksi alas, tai käytä musiikkia vain puheosuuksien välissä.

Äänimaailman laatu on tärkeää.

- Panosta hyvään mikrofoniin ja äänitysympäristöön.
- Kohina, rätinä tai epätasainen äänenvoimakkuus heikentävät kokemusta huomattavasti.
- Kokeile ääntä etukäteen: jos teet liveä, testaa kuuluvuutesi ja selvitä, kuuluuko ääni sekä puheen että mahdollisten tausta- tai tehosteäänien osalta sopivalla balanssilla.
- Tallenteessa voit aina äänittää uudelleen, jos laatu ei miellytä – varaa tähän aikaa suunnitelmassasi.

Malli taulukkomallisesta käsikirjoituksesta live-virtuaaliopastuksessa

Tällä kurssilla virtuaaliopastus toteutetaan reaaliaikaisena live-opastuksena videopalaverialustalla (esim. Teams tai Zoom). Tämä tarkoittaa, että:

- opas on itse läsnä kameran ja/tai äänen kautta
- osallistujat seuraavat opastusta samanaikaisesti
- opastuksessa on mahdollista esittää kysymyksiä ja käydä vuorovaikutusta

Käsikirjoitus on live-opastuksessa erityisen tärkeä, koska:

- aikaa ei voi pysäyttää tai editoida
- katkokset tai epävarmuus näkyvät helposti
- opastuksen eteneminen ja selkeys vaikuttavat osallistujien kokemukseen

Käsikirjoitus ei tarkoita sanasta sanaan luettua tekstiä, vaan selkeää tukirakennetta, jonka avulla osaat edetä rauhallisesti ja varmasti live-tilanteessa.

Sisällytä käsikirjoitukseen varsinaisen esittelyn lisäksi myös aloitus ja lopetus sekä mahdolliset muut aikaa ja oppaan toimia vaativat asiat.

Muista myös kohdat, joissa pysähdyt kysymään tai reagoimaan yleisöön. Älä jätä vuorovaikutusta sattuman varaan.

Live-tilanteessa opas voi pysähtyä tarinan aikana ja kysyä esimerkiksi:

”Mitä ajattelette – miltä tämä olisi tuntunut tavallisesta mikkeliläisestä?”

Tiivistetty esimerkki käsikirjan rakenteesta
Mikkeli sota-aikana live-opastuksena

Teema:
”Päämajakaupunki Mikkeli – sodanjohto ja arki rinnakkain”

Tarina:
Opas kuljettaa osallistujia yhden kuvitteellisen päivän läpi Mikkelissä vuonna 1942. Tunnelma on historiallinen ja tunteikas. Sodanjohdon määrätietoisuus ja arjen kansalaisten urheus ja sitkeys tuodaan esille.

Opastus jakautuu kolmeen pääkohtaan:

- missä päätökset tehtiin
- millaista arki oli keskustassa
- miten kaupunkia suojeltiin

- 1. Aloitus (esim. 1-5 min)
Sisältää aina:
  - tervehdys ja esittäytyminen
  - opastuksen kesto ja rakenne
  - ohjeet osallistujille (mikrofoni, chat, kysymykset)
Esimerkkialoitus
”Tervetuloa live-virtuaaliopastukselle Mikkeliin. Olen [nimi], ja seuraavan noin 30 minuutin aikana tutustumme Mikkelin historiaan päämajakaupunkina. Voitte esittää kysymyksiä chatissa tai nostamalla käden..."
2. Pääsisältö (20–40 min)
Live-opastuksessa pääsisältö kannattaa jakaa selkeisiin osioihin, esimerkiksi:
  1. Päämajamuseo, sodan johto
  2. Keskusta, siviilien arki
  3. Naisvuori, suojautuminen ja ilmavalvonta
Jokaisessa osiossa:
  - yksi pääviesti
  - yksi tarinallinen elementti
  - yksi vuorovaikutusmahdollisuus
3. Lopetus (5-10 min)
Live-opastuksen lopussa:
  - vedä yhteen keskeiset asiat
  - anna tilaa kysymyksille
  - kerro, miten palautetta annetaan
  - mainosta muita opastuksiasi tai muuta mikä tukee tavoitettasi
  - Kiitä lopuksi osallistujia ja lopeta mieleenpainuvasti.
Esimerkkilopetus:
”Kiitos, että osallistuitte tähän live-virtuaaliopastukseen ja pysähdyitte hetkeksi Mikkeliin, päämajakaupungin jäljille. Mukavaa päivän jatkoa kaikille!”

Käsikirjoituksen taulukkomalli

⏱️Aika | 🖼️Näytettävä sisältö | 🗣️Oppaan puheet | 🤝Vuorovaikutus
0–3 min | Aloitusdia: “Mikkeli – sodan johto & päämajakaupunki” | Tervehdys, esittäytyminen, miten osallistutaan (chat, kysymykset) | Tervehdys chatissa +
3-4 min | Teemaan johdatteleva video |  |
4–7 min | Mikkelin kartta 1939 + nykykartta + valokuvia | PUHE 1 Miksi Mikkeli? Päämajakaupunki pähkinänkuoressa: sijainti, yhteydet, tehtävä. | Osallistava tietokilpailukysymys
7–15 min | Päämajamuseo & sodan johto (2–3 diaa, 3 kuvaa, 1 kaavio) | PUHE 2 3 ydinkohtaa: 1) tilannekuva, 2) viestintä, 3) päätökset. Tee yksi konkreettinen esimerkki “miten tieto muuttuu päätökseksi” | Tarkista Chatti, anna mahdollisuus lisäkysymyksille.
15–21 min | Keskusta – siviilien arki (2 diaa ja ennen–nyt kuvia) | PUHE 3 3 ydinteemaa: säännöstely/niukkuus, työ & palvelut, huoli + yhteisöllisyys. 1 lyhyt paikallinen tarina/pysähdys | Tarkista chat ja vastaa kysymyksiin
21–26 min | Naisvuori – suojautuminen & ilmavalvonta (1–2 diaa: torni/ilmavalvonta + suojautuminen, video) | PUHE 4 Miksi Naisvuori? Mitä ilmavalvonta tarkoitti käytännössä? Miten suojautuminen näkyi kaupunkilaisten arjessa | “Totta vai tarua” 2 väitettä chatissa
26–30 min | Yhteenveto + kysymykset + lopetus (1 dia) | Tiivistä 3 lauseeseen: johto–arki–suojautuminen. Kerro 1–2 jatkovinkkiä (kohteet/museo). Kiitä ja päätä | Nopea Q&A (1–2 kysymystä). Lopuksi “Mikä jäi mieleen?”

📌 Tehtävä 8 - Käsikirjoitus

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

1. Tee käsikirjoitus, joka sisältää opastuksesi
  - reitin ja sisällön + aikataulutuksen + vuorovaikutukset yleisöön
  - tarinan ja tunnelman
2. Kirjoita opastuksen tärkeimmät puheet
3. Tee käsikirjoituksen mukainen kuvaussuunnitelma, missä näkyy myös suunnitellut äänet.
(Ennen kuvaussuunnitelmaa kannattaa lukea myös kohta 2 Opastusmateriaalin tuottaminen ja koostaminen.)

Käsikirjoituksen muodon (taulukko, teksti, diaesitys tms.) voit valita itse, mutta huolehdi että kerrot asiat riittävän tarkasti. Käsikirjoitus on hyvä, kun joku muu pystyy sen pohjalta toteuttamaan opastuksen sellaisena kuin olet sen ajatellut.

🛡️ 1.9 Vastuullisuus ja luvat

Virtuaaliopastuksen toteutuksessa on huomioitava vastuullisuus: sekä sisällön eettisyys että lakisääteiset velvoitteet.

Vastuullisuus tarkoittaa esimerkiksi

- ympäristön ja kulttuuriperinnön kunnioittamista,
- saavutettavuuden huomioimista sekä
- tietosuojasta huolehtimista.

Tarvittavat luvat puolestaan viittaavat erilaisiin lupiin ja oikeuksiin, joita virtuaaliopastuksessa voidaan tarvita.

♻️ Ympäristö ja kulttuuriperintö

Jos opastus käsittelee luontokohdetta tai kulttuurikohdetta, toimi vastuullisesti.

- Älä kannusta virtuaalikävijöitä sellaiseen, mikä vahingoittaisi kohdetta paikan päällä.
- Kerro esimerkiksi kansallispuistosta opastaessasi myös alueen suojelusäännöistä ja kannusta kestäviin tapoihin vierailla luonnossa.
- Kunnioita kulttuuriperintöä ja siihen liittyviä yhteisöjä – esittele kohteet totuudenmukaisesti ja arvostavasti, välttele stereotypioita tai loukkaavia ilmaisuja.
- Jos opastuksesi käsittelee esimerkiksi erilaisten yhteisöjen tai väestöryhmien tapoja, paikkoja tai esineitä, varmista että sinulla on oikeaa tietoa ja lupa kertoa niistä, ja että teet sen kunnioittavasti.

♿️ Saavutettavuus

Vastuullisuuteen kuuluu myös digipalveluiden saavutettavuus.

- Virtuaaliopastuksen tulisi olla mahdollisimman monen koettavissa.
- Huolehdi siis mahdollisuuksien mukaan, että käyttämäsi alusta on teknisesti esteetön – videoihin tekstitykset kuulovammaisille, vaihtoehtoisesti kuvailutulkkaus näkörajoitteisille tärkeistä visuaalisista elementeistä, ja yleisesti selkeä kieli sekä riittävän isot fontit teksteissä.
- Saavutettavuus parantaa kaikkien käyttökokemusta, ei vain erityisryhmien.

🕵️‍♀️ Tietosuoja ja yksityisyys

Jos virtuaaliopastuksessa osallistujat voivat näkyä tai kuulua (esim. videoyhteydellä) muille osallistujille, muista kunnioittaa yksityisyyttä.

- Kerro selkeästi, jos tilaisuus tallennetaan, ja mihin tallennetta käytetään.
- Älä jaa osallistujien nimiä tai yhteystietoja luvatta eteenpäin.
- Mikäli opastuksessa käytetään chattia tai muuta interaktiivisuutta, noudata hyviä tapoja ja puutu esimerkiksi epäasialliseen käytökseen. Turvallinen ilmapiiri on osa vastuullisuutta.

📸 Kuvausluvat ja tekijänoikeudet

Ennen kuin taltioit materiaalia virtuaaliopastukseen, selvitä tarvitsetko siihen lupia.

Paikkakohtaiset luvat

Jotkut museot, rakennukset tai alueet saattavat kieltää ammattimaisen valokuvauksen tai videokuvauksen ilman lupaa.

- Ota yhteyttä kohteen omistajaan tai hallinnoijaan ja kysy lupa, selittäen että materiaali tulee virtuaaliopastuskäyttöön.
- Usein lupa heltinee, kunhan sisältö edistää kohteen tunnettuutta positiivisesti, mutta se voi edellyttää esimerkiksi kuvausajankohdan sopimista tai paikan mainitsemista lopputuotoksessa.

Henkilöiden kuvaaminen

Jos videomateriaalissa näkyy tunnistettavia sivullisia henkilöitä, tarvitset heiltä suostumuksen kuvan käyttöön, ellei kyse ole julkisella paikalla ohimennen kuvatusta tilanteesta. Turvallisinta on pyrkiä välttämään yksityishenkilöiden kasvojen näkymistä tai sumentaa ne jälkikäteen, ellei lupa ole varma.

Tekijänoikeudet

Varmista, että sinulla on oikeus kaikkeen käyttämääsi materiaaliin.

- Tämä koskee kuvia, videoita, musiikkia, äänitehosteita ja tekstiä.
- Käytä mieluiten itse tuottamaasi materiaalia.
- Jos käytät muiden tekemiä kuvia tai videoita, tarkista käyttöehdot.
- Esimerkiksi monet museot tarjoavat kuvapankkeja omista kokoelmistaan, kunhan lähde mainitaan.
- Internetistä löytyvät creativecommons-lisenssillä varustetut kuvat ja äänet voivat olla käytössäsi tietyin ehdoin (esim. mainitse tekijän nimi).
- Älä riko tekijänoikeuksia ottamalla materiaalia ilman lupaa. Se voi pahimmillaan johtaa oikeudellisiin seuraamuksiin ja mainehaittoihin.

Turvallisuus

Vaikka virtuaaliopastus tapahtuu etänä, ota huomioon myös osallistujien turvallisuus.

- Live-opastuksessa kerro osallistujille, millaisia järjestelmävaatimuksia tai olosuhteita he tarvitsevat (esim. hyvä nettiyhteys, rauhallinen paikka kuulokkeineen).
- Jos opastukseen liittyy fyysisiä elementtejä (esim. pyydät heitä tekemään jotain pientä aktiviteettia kotona), varmista ettei siitä koidu vaaraa.

Kokonaisuudessaan vastuullisuus luo virtuaaliopastukselle laatua ja luotettavuutta. Kun huolehdit luvista, oikeuksista ja eettisistä periaatteista, voit itse keskittyä sisältöön luottavaisin mielin ja osallistuja saa nauttia opastuksesta ilman huolia.

📌 Tehtävä 9 - Luvat ja vastuullisuus

Tehtävät ovat askeleita oman virtuaaliesittelysi suunnittelussa ja rakentamisessa. Tallenna ne itsellesi ja nimeä tiedostot tehtävien nimillä. Palauta kaikki tehtävät kurssin alussa olevaan palautuslaatikkoon ("Tehtävien palautus").

Selvitä, onko valitsemaasi opastuskohteeseen tai sen materiaaleihin liittyen joitakin erityisiä lupia tai rajoituksia.

1. Tarvitaanko esimerkiksi kuvauslupa paikan omistajalta?
2. Onko käyttämissäsi kuvissa tai äänissä tekijänoikeuden alaista materiaalia?
3. Listaa asiat, jotka sinun tulee tehdä vastuullisuuden ja lupien osalta ennen virtuaaliopastuksesi toteutusta.