Title: 2.2. Saimaan geologia
Course: Sydän Saimaalla Geopark osaaja > Section: 2. Paikallinen geologia ja luonto

Tässä osiossa tutustut siihen, miten Saimaan alueen kallioperä ja maaperä ovat syntyneet ja kehittyneet. Opit ymmärtämään, miten jääkausi muovasi maisemaa ja loi Salpausselät, harjut ja savikot.

Geologia kertoo Saimaan synnystä ja kehityksestä

Johdanto

Saimaa Geopark -alueen geologinen historia on pitkä ja monivaiheinen. Alueen kallioperä on muodostunut paleoproterotsooisella maailmankaudella noin 1,9–1,6 miljardia vuotta sitten. Tämä tekee siitä yhden Suomen vanhimmista geologisista alueista. Kallioperän päälle on jääkauden aikana kerrostunut maaperä, joka kertoo alueen kehityksestä viimeisten 20 000 vuoden aikana.

Geologiset prosessit ovat muovanneet Saimaan maisemaa ja vaikuttaneet sen nykyiseen muotoon. Jääkauden jäljet näkyvät edelleen maastossa harjuina, suppina, silokallioina ja savikoina.

Kallioperä ja maaperä

Saimaa Geoparkin alueen kallioperä koostuu pääasiassa vanhoista metamorfisista ja magmakivistä. Nämä kivet ovat syntyneet syvällä maankuoren sisällä ja nousseet pintaan miljoonien vuosien aikana.

Maaperä puolestaan on nuorempaa ja koostuu irtaimista aineksista, kuten moreenista, hiekasta, sorasta ja savesta. Nämä ovat syntyneet jääkauden aikana ja sen jälkeen, kun mannerjäätikkö on kuluttanut ja kuljettanut maa-ainesta.

Salpausselät – Jääkauden muovaamat maisemat

Jääkauden loppuvaiheessa, noin 12 800 vuotta sitten, ilmasto viileni hetkellisesti nuorempi dryas -vaiheessa. Tämän seurauksena jäätikön sulaminen hidastui ja sen reuna pysyi pitkään paikallaan. Tällöin syntyivät Salpausselät – Ensimmäinen ja Toinen – jotka ovat valtavia reunamuodostumia.

Salpausselät koostuvat jäätikön kuljettamasta ja kerrostamasta maa-aineksesta: moreenista, hiekasta ja sorasta. Ne näkyvät maisemassa selkeinä harjanteina ja ovat tärkeä osa Suomen geologista perintöä.

Maaperän kerrostumat ja niiden synty

1. Pohjamoreeni

Pohjamoreeni on tiivis ja yhtenäinen kerros, joka peittää kallioperää lähes koko Suomessa. Se on syntynyt, kun jäätikkö on kuluttanut kalliota ja kerrostanut irtaimen aineksen sulamisvaiheessa.

2. Reunamoreeni

Reunamoreeni muodostui Salpausselkien syntyessä. Se koostuu hiekkaisesta ja lohkareisesta aineksesta, joka kasaantui jäätikön reunalle vallimaisesti.

3. Hiekka ja sora

Jäätikön sulamisvedet lajittelivat maa-ainesta ja kerrostivat sitä harjuiksi ja deltoiksi. Harjut syntyivät jäätikön sisäisiin sulamisvesitunneleihin, kun taas deltamuodostumat kerrostuivat jäätikön reunan edustalle.

Tietovinkki: Harjujen ydinosa koostuu usein karkeammasta aineksesta, kuten lohkareista, kun taas pintaosat ovat hienompia.

4. Lustosavi

Lustosavi on raidallinen savi, joka kerrostui Baltian jääjärven pohjalle. Sen vaaleat ja tummat kerrokset kertovat vuodenaikojen vaihtelusta: kesällä syntyi vaaleita, talvella tummia kerroksia.

5. Postglasiaalisavi

Jäätikön sulamisen jälkeen kerrostunut savi, joka sisältää enemmän eloperäistä ainesta ja ei ole raidallista kuten lustosavi.

6. Turve

Turve muodostuu soilla hajonneesta kasvimateriaalista. Suomessa turvetta alkoi kerrostua pian jään vetäytymisen jälkeen, kun alavat alueet alkoivat soistua.

Mannerjäätikkö ja Imatran Valtionhotelli

Veiksel-jääkausi alkoi noin 118 000 vuotta sitten ja saavutti huippunsa noin 25 000 vuotta sitten. Tällöin jäätikkö peitti koko Suomen jopa kahden kilometrin paksuisena kerroksena.

Imatran Valtionhotelli toimii havainnollistavana esimerkkinä: näyttelytilassa on esitetty jäätikön maksimipaksuus mittakaavassa 1:500, ja sen juurella pienoismalli hotellista. Tämä yhdistää geologian ja kulttuurihistorian kiehtovalla tavalla.

Jäätikön kulutusmuodot

Jäätikön pohjalla vallitsi suuri paine, joka mursi ja kulutti kallioperää. Jäätikön kulkusuuntaa mukailevat rotkot ja ruhjelaaksot näkyvät nykyisin järvinä ja laaksoina.

Silokalliot ovat jäätikön hiomia kallionyppylöitä, ja drumliinit sekä flutingit ovat jäätikön virtauksen suuntaisia moreenimuodostumia. Ne kertovat jään liikkeen suunnasta ja voimasta.

Maalajien ominaisuudet

Maalaji | Raekoko | Syntytapa
Hiekka | 0,2–2,0 mm | Veden lajittelemana
Sora | 2–20 mm | Sulamisvesien kuljettamana
Lustosavi | < 0,002 mm | Syvän veden kerrostuma
Moreeni | Sekalainen | Jäätikön mekaanisesti kerrostama

Imatrankivet – Geologinen erikoisuus

Imatrankivet ovat kalkkisaostumia, jotka syntyivät muinaisen jääjärven pohjalle kerrostuneeseen saveen. Ne tulivat näkyviin vasta paljon myöhemmin, kun Vuoksi-joki puhkesi ja kulutti tiensä savikerrosten läpi. Näin syntyivät erikoisen muotoiset kalkkikivimukulat, joita aikoinaan myytiin matkamuistoina.

Nykyisin niiden kerääminen on kielletty, mutta niitä voi nähdä opastuskeskuksen vitriinissä.