Title: 2.2. Savolaisuus identiteettinä ja ilmiönä
Course: Päämajan tuntija > Section: 2. Paikalliskulttuuri, museot ja savolaisuus

Savolaisuudella on oma ainutlaatuinen huumorinsa, ilmaisunsa ja elämänrytminsä. Tässä osassa tutustut siihen, miten nämä piirteet näkyvät arjessa ja miten ne voivat rikastaa matkailijan kokemusta.

Savolaisuus kulttuurisena identiteettinä näkyy Etelä-Savossa monella tavalla, vaikka Mikkelin puhekieli ei olekaan sitä kaikkein vahvinta “savon murretta”. Savolaisuutta voi kuvata seuraavilla ominaisuuksilla:
- Murre ja puhetapa: Savolaismurre on kuuluisa “viäntele ja kiäntele” -ilmaisustaan. Savolainen saattaa kiertää asiaa ja heittää vastuun kuulijalle (“suattaapi olla tai suattaapi olla, ettei ole” -tyyppisesti). Tämä puhetyyli on leikkisä ja nokkela, ja siihen liittyy usein pilke silmäkulmassa -huumori. Matkailijalle savolainen jutustelu on elämys itsessään – se erottuu edukseen ja jää mieleen. Mikkelin seudun puhe on enemmänkin ”kevytsavoa” – seassa on vaikutteita muista murteista, kuten karjalaisista murteista ja puhe on lähempänä yleiskieltä. Silti monet savolaiset ilmaukset ja äänenpainot erottavat mikkeliläisenkin puheen esimerkiksi länsisuomalaisesta.

- Huumori ja rentous: Savolaisia pidetään yleisesti leppoisina ja lupsakoina. Vastoinkäymisissäkin on perinteisesti kevennetty tunnelmaa huumorilla. Sanonnat kuten “Ei oo mittää hättää” (ei kiirettä tai kaikki hyvin) kuvaavat savolaista mielenlaatua. Rentous näkyy myös asiakaspalvelussa: savolainen palveluasenne on mutkaton ja ystävällinen, mikä tekee vierailijalle olon tervetulleeksi.

- Yhteisöllisyys ja tarinankerronta: Savolaisuus on sosiaalisuutta. Torilla tai kahvilassa tuntemattomatkin voivat helposti ajautua juttusille. Paikalliset ovat tottuneet tarinoimaan – kerrotaan kylän tapahtumista ja jaetaan arkisia kuulumisia. Matkailijalle tämä ilmenee aitona, helposti lähestyttävänä ilmapiirinä: on helppo kysyä neuvoa tai vaihtaa muutama sana paikallisen kanssa. Savolaisessa kulttuurissa vieraat toivotetaan tervetulleiksi rennosti, ilman turhaa muodollisuutta.

- Ruokakulttuuri: Savolaisuus maistuu paikallisessa ruoassa. Tyypillisiä savolaisherkkuja ovat mm. muikut (paistetut pikkukalat, usein ruisjauhossa pyöriteltynä), lörtsyt (lihalla tai hillolla täytetyt uppopaistetut piirakat) ja muut perinneruoat kuten kalakukko (vaikkakin kalakukko liitetään usein Pohjois-Savoon, on se tunnettu Itä-Suomen ruoka yleisemminkin). Myös lähiruoka ja marjat kuuluvat savolaiseen ruokaperinteeseen. Matkailijat arvostavat näitä makuja – ne ovat paikallisia erikoisuuksia, joita ei muualta saa samassa muodossa. LUE LISÄÄ: Etelä-Savon lähiruokaherkut

Savolaisuus kulttuurisena identiteettinä antaa Mikkelin seudulle omaleimaisen leiman, jota voidaan hyödyntää matkailussa. Aito savolainen tunnelma – puhetyyli, huumori, vieraanvaraisuus – tekee matkailukokemuksesta rennomman ja muistettavamman. Kun matkailija kokee savolaisuuden käytännössä (esim. juttelee paikallisten kanssa torilla tai nauttii lörtsyn kahvilassa savolaisvitsin siivittämänä), hän saa palan paikallisidentiteettiä mukaansa. Tämä vahvistaa matkakohteen vetovoimaa: paikallinen kulttuuri muuttuu elämykseksi, joka erottaa Mikkelin seudun muista alueista. Ja vaikka Etelä-Savon murre ei olekaan niin erottuva, niin savolaisuuden henki – huumori, vieraanvaraisuus ja omaleimaisuus – on vahvasti läsnä ja siitä muodostuu tärkeä osa matkailijan kokemusta.
KATSO TÄSTÄ VIDEO: Niin minäkö? Savolaisuus 2020-luvulla