Title: Antiikin kreikkalaiset pähkinänkuoressa
Course: HI01- oppikirjaton kurssi > Section: III Antiikin aika: kreikkalaiset ja roomalaiset

Maanviljely oli tärkein elinkeino

- Maanomistus vaurauden perusta ja sen omistus keskittyi rikkaille suvuille
- Viljelykelpoista maata oli alunperinkin vähän
- Metsien hakkuu aiheutti eroosiota, mikä vähensi kelvollista maata edelleen
- Viljelytuotteista tärkeimpiä olivat vilja, oliiviöljy ja viinirypäleet. Viiniköynnökset ja oliivipuut sopivat eritysien hyvin Kreikan kuumaan ja kuivana ilmastoon ja karuun maaperään sellaisillakin seuduilla, jossa vilja ei kasvanut, joten niistä tuli tärkeitä vientituotteita

Polis eli kreikkalainen kaupunkivaltio: kaupunki + maaseutua

- Tunnetuimmat polikset Ateena ja Sparta
- Polis käsitti monesti Välimeren rannikkokaistaleen tai vuorien välissä olevan laakson, koska vaikeakulkuiset vuoret Kreikan mantereella vaikeuttivat laajenemista ja yhteyksiä toisiin laaksoihin ja  niiden poliksiin.
- Polikset olivat usein helposti puolustettavissa paikoissa ja ympärillä oli myös aina viljelykelpoista tasankoa, esimerkiksi hedelmällinen laakso
- Poliksen keskuksessa aina tori, temppeli, pylväskäytäviä ja neuvoston kokoontumispaikka, joissa vapaat kansalaiset, siis asepalveluksen suorittaneet täysi-ikäiset miehet, viettivät vapaa-aikaansa.
- Eri hallitusmuotoja
  - Ateenassa suora demokratia: vapaiden miesten kansankokous päätti asioista ja tuomitsi rikoksista. Naisilla ei ollut äänioikeutta, ei orjilla, eikä vierasmaalaisilla.
  - Spartassa monarkia eli kuninkaanvalta ja vanhainneuvosto
  - monia muita: oligarkia, aristokratia, tyrannia

Kaupan kasvu oli antiikin Kreikan upean kulttuurin taloudellisena pohjana

- hyvät meriyhteydet olivat tärkeitä, koska vuoristoisen maaston takia mantereella oli hankala liikkua kaupungista toiseen. Kreikkalaisista tuli hyviä laivanrakentajia ja toisaalta heidän pienet kaupunkivaltionsa ylpeitä itsenäisyydestään.
- rahatalous synty, kun käteinen kolikkoraha tuli käyttöön n. 500 eKr
- kreikkalaiset kaupunkivaltiot, etenkin Ateena, rikastuivat kaupalla
  - käsityötuotteet: esimerkiksi Ateenassa niitä tekivät usein ulkomaalaiset käsityöläiset eli metoikit ja orjat. Tilanne oli pitkälti sama muissakin kaupungeissa.
  - viini ja oliiviöljy olivat tärkeitä vientituotteita ja niistä saadulla rahalla voitiin ostaa viljaa, jota kotimaan karu maaperä ei kasvattanut tarpeeksi kasvavalle väestölle

  - yleisesti ottaen siirtokuntiin ja ulkomaille vietiin kalliita tuotteita, kotimaahan taas tuotiin halpaa viljaa ja tuotteiden raaka-aineita(metallit)
  - rikastuminen mahdollisti kulttuurin kehittymisen: esimerkiksi taiteet, urheilun ja filosofian

Kreikkalainen kulttuuri kukoisti aikansa, laajeni hellenistiseksi sekakulttuuriksi ja valloitti Rooman

- uskontoon liittyvä kulttuuri: olympialaiset olivat uskonnolliset urheilukisat jumalten kunniaksi, Delfoin oraakkeli ennustuksiin uskottiin ja kreikkalaisten väkivaltaiset ja rivot jumaltarut muistetaan yhä
- kirjallisuus: eepokset Ilias ja Odysseia sekä maailmanhistorian ensimmäiset näytelmät ja näytelmäkirjailijat
- filosofit Platon ja Aristoteles ja muut nykyaikaisen tieteen edelläkävijät, kuten "lääketieteen isä" Hippokrates tai "historiankirjoituksen isä" Herodotos
- Makedonian kuningas Aleksanteri Suuri alisti ensin Kreikan, sitten Persian imperiumin 300-luvun lopussa. Hän levitti kreikkalaista kulttuuri kauas itään, Persian entisille alueille.
- hellenismi: sekakulttuuri Aleksanterin seuraajien kuningaskunnissa

1. yleiskielenä kreikka
2. kreikkalaiset tavat, tieteet, taiteet, jumalat ja myytit sekoittuivat egyptiläisiin, persialaisiin jne
3. kosmopoliittisuus(maailmankansalaisuus)

Rooma valloitti kaikki läntiset hellenistiset kuningaskunnat, joista viimeisenä kreikkalaisen kuningassuvun jo pitkään hallitseman Egyptin 30 eKr. Melko kuuluisa Kleopatra jäi viimeiseksi Egyptin kreikkalais-egyptiläiseksi hallitsijaksi. Roomalaiset omaksuivat kreikkalaisen tai hellenistisen kulttuurin vähitellen ja roomalaisten valloitukset levittivät sitä edelleen pohjoisempaan Eurooppaan ja Afrikkaan