Title: Maanviljely synnyttää maatalousyhteiskunnan
Course: HI01- oppikirjaton kurssi > Section: II Maanviljelyn ja korkeakulttuurin syntyminen

Tässä tiivistelmässä käydään läpi maanviljelyn synty, sen syitä sekä vaikutuksia yhteiskuntaan. Suurin ja selkein vaikutus oli viljelyyn, työnjakoon, hierarkiaan ja kirjoitustaitoon perustuvan korkeakulttuurin synty. Keskitymme Mesopotamiaan(tunnetaan myös nimillä Kaksoisvirranmaa ja Sumer) ja Egyptiin esimerkkeinä, koska ne olivat ensimmäiset korkeakulttuurit.

Varhaiset ihmiset olivat keräilijöitä ja metsästäjiä, joiden ravinto löytyi luonnosta. Säännöllinen maanviljely alkoi Lähi-Idässä noin 11 000 vuotta sitten.  Syynä tähän oli osin maanviljelylle suotuisa ilmastomuutos lämoimämäpääm ja kosteampaan suuntaan viimeisen jääkauden jälkeen. Toki jonkun piti ensin keksiä, miten maanviljelyä voi harjoittaa.

Maatalous tuotti niin paljon viljan ylijäämää, että osan väestöstä ei tarvinnut osallistua viljelyyn, vaan he saattoivat erikoistua käsityöläisiksi, sotilaiksi, papeiksi ja kauppiaiksi. Tätä ammattien syntymistä sanotaan yhteiskunnalliseksi työnjaoksi. Maataloustuotteiden kauppa vaurastutti valtioita ja syntyi korkeakulttuureita, joissa taide, tiede ja uskonto kukoistivat - toki samalla syntyi armeijan, kuninkuuden, pappisvallan ja orjuuden kaltaiset hierarkkisen yhteiskunnan kukkaset. Elämäntapa muuttui metsästäjä-keräilijöiden liikkuvasta elämästä paikallaan pysyvään kyläelämään. Tämä kehitys johti Mesopotamiassa eli Kaksoisvirranmaassa eli nykyisen Irakin, Iranin ja Syyrian alueella kaupunkivaltioiden syntyyn, sotiin ja ensimmäisten imperiumien nousuun.

Yllä olevassa kuvassa komeilee mesopotamialainen ziggurrat tai sen rauniot. Olikohan se aikansa kerskakulutuksen vai kulttuurin huipentuma? Joka tapauksessa se kuvaa ihmiskunnan kulttuurin ja yhteiskunnan kehittymistä maanviljelyn myötä. Muutamassa vuosituhannessa savesta ja kasveista majoja rakentaneet pienet yhteisöt paisuivat kymmenientuhansien ihmisten kaupunkivaltioiksi, jotka rakensivat poltetuista savitiilista suurenmoisia ja valtavia rakennuksia. Mesopotamian alue eli Sumer oli siis tällöin kehityksen edelläkävijä, jossa kehitettiin kirjoitustaito ja pappien valtaan perustuva kuninkaan johtama hierarkkinen yhteiskunta.

Maatalouden ylijäämä eli vilja, jota ei tarvittu pelloilla työskentelevien ja heidän perheidensä ruokkimiseen, ohjattiin uskontoon, taiteeseen, sotiin ja moneen muuhun hyödylliseen, luovaan ja turhaan tarkoitukseen.

Keräily- ja pyyntikulttuuri

Keräily- ja pyyntitaloudessa ihmiset saavat elantonsa keräilemällä luonnon antimia, metsästämällä ja kalastamalla. Pyyntikulttuurissa luonto rasittuu vähän, koska ihminen muuttaa ympäristöään vain sen verran, mihin hänen omat voimansa riittävät. Tosin tähän on syynä pikemminkin keinojen kuin halun puute, sillä pyyntikulttuureissa ei ole muuta voimanlähdettä kuin ihmisen omat lihakset ja mahdollisesti koiran lihasvoima. Pyyntikulttuurin vallitessa ihmisten suhde luontoon on kunnioittava.

Vain murto-osa nykyajan ihmisistä saa pääasiallisen toimeentulonsa pyyntitaloutta harjoittaen, sillä se vaatii liikkuvaa elämäntapaa ja laajat reviirit. Tällaisia keräilyn ja pyynnin varassa toimeentulevia perheitä ja yhteisöjä elää enää lähinnä vaikeapääsyisillä vuoristo-, aavikko- tai sademetsäalueilla Etelä-Amerikan Amazoniassa, Aasian vuoristoissa ja Afrikan sademetsissä, aavikoilla tai puoliaavikoilla ja vuoristoseuduilla.

Viljelykulttuuri

Maanviljelyn keksimistä nuoremmalla eli neoliittisella kivikaudella on pidetty ensimmäisenä suurena teknologisena ja myös yhteiskunnallisena vallankumouksena ihmiskunnan historiassa: puhutaankin neoliittisesta vallankumouksesta. Viljelyn avulla ravinnon kerääjistä tuli ravinnon tuottajia. Energian saannissa hyödynnettiin eläinvoimaa sekä tuuli- ja vesivoimaa. Peltoja ja laitumia raivaamalla maasta tehtiin ihmisen omaisuutta eikä omistettua maata pidetty enää samalla tavalla luontona kuin viljelemätöntä maata. Vallankumouksella ei tässä yhteydessä tarkoiteta sitä, että jokin ryhmä olisi noussut kapinaan ja syrjäyttänyt johtajansa tai kaapannut vallan näiltä. Neoliittisella vallankumouksella tarkoitetaan sen sijaan yhteiskunnallista ja teknologista muutosta, etenkin muutosta pääelinkeinoissa eli siirtymistä pyynti- ja keräilyelinkeinoista maanviljelyyn.

Viljelykulttuureissakin ihmiset suhtautuivat luontoon yhä kunnioittaen, eihän viljely onnistu ilman suosiollisia säitä. Papit pääsivät vaikutusvaltaiseen asemaan maanviljely-yhteisöissä lähinnä juuri oletettavasti siitä syystä, että heidän katsottiin pystyvän vaikuttamaan säätä määrääviin jumaliin. Maanviljelykulttuurissa kehittyneet ensimmäiset valtiot olivat luonteeltaan siksi teokraattisia eli pappisvaltaisia yhteiskuntia, joissa hallitsijan vallan katsottiin tulevan jumalalta. Esimerkiksi Mesopotamiassa yhteiskunnan johdossa olivat lähes kaiken maan omistavat temppelit, joten papit päättivät lähes kaikista asioista, toki kuninkaan johdolla. Samoin muinaisessa Egyptissä kuningasta, faaraota, pidettiin jumalten jälkeläisenä ja ylipappina. Faaraon kunniaksi rakennettiin valtavia monumentteja, kuten alla olevassa kuvissa näkyvät Ramses II rakennuttamat Abu Simbelin temppeliin kuuluvat patsaat tai faaraoiden haudat, joista näyttävimpiä olivat pyramidit.

Korkeakulttuurin edellytykset

Korkeakulttuurin synnylle voidaan pitää edellytyksenä kirjoitustaitoa, joka mahdollisti tiedon ja tarinoiden siirtämisen jälkipolville. Alunperin kirjoitustaito kehittyi viljasatojen, velkojen ja verojen maksun muistiinmerkitsemistä varten.

Aikajärjestyksessä ensin kehittyi mesopotamialainen eli sumerilainen nuolenpääkirjoitus. Sumerit keksivät kirjoitustaidon noin 5000 vuotta sitten eli 3000 vuotta eKr. Sumerien kirjoitus oli aluksi kuvakirjoitusta, jossa yksi kuva tai symboli merkitsi sanaa. Merkit kaiverrettiin savitauluihin terävillä puikoilla ja niitä kutsutaankin nuolenpääkirjoitukseksi. Lähes samoihin aikoihin kehittyivät egyptiläiset hieroglyfit, mutta paljon, paljon myöhemmin syntyi foinikialainen äännekirjoitus eli aakkoset, joista kreikkalaiset ja viimein latinalaiset eli nykyiset aakkoset edelleen kehittyivät.

Kirjoitustaidon keksimisen myötä siirryttiin historialliseen aikaan. Vanhin säilynyt kirjallinen sankaritarina on Gilgames-eepos, joka kertoo Mesopotamian kuninkaasta, Gilgamesin seikkailuista.

Sumerien nuolenpääkirjoituksella kirjattuja on säästynyt alla olevan kuva tapaisissa savitauluissa tähän päivään asti.

Keskitetty valta syntyi suurten kaupunkiyhteisöjen myötä. Se oli myös edellytys kaupunkimaiselle korkeakulttuurille. Valtaa käyttivät yleensä kuningas ja papisto, jotka laativat lait. ja myös uskonnolliset säännökset. Ilman niitä korkeakulttuurien suurkaupunkien väestön keskinäisiä riitoja ja toimintaa olisi ollut mahdoton hallita.

Kuvalähteet

Ziggurat:

flickr.com https://www.flickr.com/photos/jmcfall/46769923

lisenssi CC BY-NC-ND 2.0

tekijä Joshua McFall

Nuolenpääkirjoitus, Abu Simbelin patsaat ja pyramidit

Pixabay

Pixabay License