Title: Tiivistelmä
Course: HI01- oppikirjaton kurssi > Section: V Uusi aika: Euroopan nousu 1500-1700-luvuilla

Euroopasta tuli maailmankeskus löytöretkien myötä Uuden ajan alussa 1400-1500-luvuilla. Löytöretkille lähdettiin, koska Turkin valtakunta katkaisi kauppayhteydet Aasiaan laajentuessaan ja vallatessaan Konstantinopolin. Löytöretkien tuloksena Euroopan maat valtasivat Amerikan mantereet siirtomaikseen ja ensimmäinen globaali kauppaverkosto syntyi, kun löydettiin myös meritie Intiaan ja Kiinaan Afrikan ympäri.

Euroopassa feodalismi päättyi vähitellen, kun kuninkaan valta kasvoi. Siirryttiin rakentamaan virkamiesten hallinnoimaa valtiota, jossa itsenäienn feodaaliaatelisto mukautui kuningasta palveleviksi virkamiehiksi. Moderni valtio siis syntyi, osin kaupan tuottojen ansiosta, sillä nyt kuningas saattoi verottaa kaupankäyntiä entistä enemmän. Kruunulla oli siis nyt varaa maksaa palkkaa virkamiehille  Moderni valtio puuttui myös enemmän kaupunkien itsehallintoon - nyt kaupungit joutuivat maksamaan enemmän veroja, sietämään kuninkaan taloussäätelyä ja porvareiden itsehallinto väheni. Uutta talouspolitiikkaa, jossa pyrittiin tullein ja tuontikielloin minimoimaan tuonti ulkomailta ja maksimoimaan omalla tuotannolla ja monopolioikeuksilla kuninkaan verotulot sekä vienti ulkomaille, sanottiin merkantilismiksi. Perusajatuksena oli siis kerätä omaan maahan ja kuninkaan valtionkassaan mahdollisimman paljon kultaa ja hopeaa tällä talouspolitiikalla.

Kuninkaan valtaa kasvatti myös kirkon arvovallan heikkeneminen. Uskonpuhdistuksen myötä katolinen kirkko jakaantui 1500-luvulla ja Euroopassa koitti uskonsotien aikakausi. Paavin valta katolisessa maailmassa pieneni kuninkaanvaltaan verrattuna ja protestanttinen Eurooppa lipesi täysin kirkon käsistä - kuninkaista tuli maiden protestanttisen kirkkojen ylimpiä johtajia, myös esimerkiksi 1500-luvun Ruotsissa. Samalla renessanssin kulttuuri teki Euroopasta aiempaa maallisemman kulttuurin, kun uudet tieteelliset ja taiteelliset ajatukset levisivät ja antiikin perintö taas löydettiin. Renessanssi ja sen uusi utelias asenne tietoon myös vaikutti katolisen kirkon vanhojen opinkappaleiden kyseenalaistamiseen, antaen sytykkeitä myös uskonpuhdistukselle.