Title: Talouden globalisaatio
Course: HI01- oppikirjaton kurssi > Section: VII Moderni maailma

Teollistuneet länsimaat dominoivat maailmantaloutta ensimmäisen maailmansodan,Suuren laman ja toisen maailmansodankin jälkeen. Ensimmäinen talouden globalisaatio, joka oli alkanut teollistumisen ja liberalistisen kauppapolitiikan myötä Englannin johdolla 1800-luvun alkupuoliskolla, pysähtyi Suureen sotaan 1914-1918, eikä täysin ehtinyt elpymään ennen lamaa 1930-luvulla. Laman lopetti toinen maailmansota, jonka loputtua käynnistyi nykyinen kiihtyvä talouden globalisaatio Yhdysvaltain johdolla. Tee tehtävät talouden globalisaatiosta 1900-luvulla - sen vaikeuksista, etenemisestä ja ongelmista.

Globalisaation historia

Ensimmäiseksi talouden globalisaatioksi on historiassa nimetty ajanjakso, joka alkoi Englannin teollistumisesta 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa. Sen aikana länsimaiden kauppa kehittyi Englannin johdolla entistä selkeämmin vapaakaupaksi - vanhat merkantilismin aikaiset kaupanesteet ja tullti purettiin osin ja maailmantalous kasvoi. Tämä talouden globalisaation ensimmäinen kulta-aika päättyi ensimmäiseen maailmansotaan.

Maailmansodan jälkeen yhteiskunnat olivat repaleina, sosialismi ja toisalata fasimi keräsivät kannatusta ja Eurooppa, etenkin Ranska, piti jälleenrakentaa. Sodan hävinnyt Saksa joutui maksamaan sotakorvauksia ja kärsi hyperinflaatiosta, eli rahan arvon laskusta. Saksa kuitenkin sai inflaation kuriin ja muutenkin talouw alkoi 1920-luvulla kasvamaan myös Euroopassa, osin Yhdysvaltain antamien lainojen ansiosta. Euroopassa syntyi jopa ylituotantoa, koska tehtaiden rakentamisee ninvestoitiin halpaa, alhaisella korolla saatua lainarahaa ja uskottiin talouskasvuun.

Silti 1920-luvun Yhdysvalloissa koettiin huikeampi nousukausi ja pörssiosakkeiden arvot nousivat huimasti, kunnes ne 1929 pörssiromahduksessa tipahtivat puoleen yhdessä yössä. Ihmiset möivät osakkeitaan, mikä edelleen laski niiden arvoa. Luottamus pankkeihin katosi,koska ne olivat antaneet suuria lainoja investointeihin ja jopa osakkeiden ostoon.  Ihmisten rahojen kadotessa taivaaan tuuliin markkinat kutistuivat, teollisuuden tuotanto putosi, työttömyys nousi ja kulutus väheni jyrkästi. Tullimaksuja nostettiin useissa maissa omien yritysten suosimiseksi, että oman maan työllisyys parantuisi. Mutta tämä vähensi kansainvälistä kauppaa entisestään, kun vienti toisiin maihin pieneni. Tämä ja toisaalta myös kansainvälisen rahoituksen vähentyminen laajensi laman globaaliksi.

Maailmantalous käytännössä pysähtyi näiden toimien ja Yhsyvaltain pankkien lainahanojen sulkeutumisen vuoksi. Saksassa valtaan nousivat natsit, jotka lupasivat Versailles'n häpeärauhan  repimisen lisäksi töitä työttömille. Töitä järjestyikin - asevarustelu, valtion työt ja investoinnit, asevelvollisuus ja työvelvollisuus vähensivät työttömyyttä.

Yhdysvalloissakin valtio puuttui talouteen 1930-luvun aikana enemmän kuin koskaan ennen. Valtaan noussut presidentti Roosevelt kiristi pankkien valvontaa, koska talouskriisi oli alkanut niiden keinotteluista pörssiosakkeilla ja lainoilla. Tarkoitus oli saada rahoitusmarkkinat toimimaan ja ihmisten luottamus pankkeihin palautumaan. Toisessa vaiheessa järjestettiin valtion verorahoin maksamia investointeja, julkisia rakennushankkeita, sosiaalietuuksia ja töitä työttömille. Tämä Rooseveltin New Deal - politiikka lievensi ainakin laman vaikutuksia, vaikka sitä eivät kaikki amerikkalaiset hyväksyneet, koska se tarkoitti valtion puututmista talouteen.

Laman aikana Neuvostoliiton sosialismi vaikutti houkuttelevalta. Sosialistisessa neuvostomaassa vallitsi täysin valtiojohtoinen suunnitelmatalous ja periaatteessa täystyöllisyys. toisaalta myöhemmin selvisi, että tähän yhdistyi heikko työnlaatu, tehottomuus, luonnonvarojen tuhlaus ja tekninen vanhanaikaisuus sen lisäksi, että Stalinin aikainen Neuvostoliiton teollistaminen 1930-luvulla vaati miljoonia kuolonuhreja Ukrainan nälänhädässä ja pakkotyöleireillä, joilla rakennettiin mm. suuria vesivoimalaitoksia laittamalla kuvitellut kommunismin viholliset pakkotyöhön.

Toisen maailmansodan voittivat Neuvostoliitto ja länsiliittouneet. Saksa jaettiin ja Euroopan sielusta käytiin taistelua kommunistisen Neuvostoliiton ja markkinatalousvetoisen länenn välillä. Yhdysvallat päätyi antamaan Länsi-Euroopalle taloudellista apua, ns. Marshall-apua, että niiden talous lähtisi kasvuun sodan tuhojen jälkeen, eivätkä kommunistien lupaukset houkuttaisi kansaa. Länsi-Eurooppa pysyikin kapitalistisena ja demokraattisena ja koko läntinen maailma koko ennenänäkemättömän nousukauden, joka päättyi 1970-luvun öljykriisiin eli öljyn hinnannousuun.  Elintaso nousi ja samalla rakennettiin hyvinvointiyhteiskuntia, joissa kansalaisille taattiin toimeentulo, koulutus ja terveydenhoito tavalla tai toisella. Tätä talouden kasvua kiihdytti talouden globalisaatio, jota tosin rajoitti kilpailu Neuvostoliiton johtaman sulkeutuneen sosialistisen talousjärjestelmän kanssa.

Neuvostoliiton toisen maailmansodan jälkeen pystyttämän sosialistisen järjestelmän romahdettua 1980-luvun lopussa ja viimein 1991 markkinatalous laajeni taas varsinaisessa merkityksessään globaaliksi. Tosin Neuvostoliittokin oli ollut osa maailmantaloutta myydessään muille maille esimerkiksi öljyä. Demokratia ei kuitenkaan seurannut aina markkinatalouden perässä - esimerkiksi Kiinasta tuli selkeästi markkinatalousmaa, mutta kommunistinen puolue säilytti siellä yksinvaltansa.

Tämän talouden 2. globalisaation aikana teollisuustuotanto on siirtynyt jo 1980-luvulta lähtien Kiinaan. Siellä tuotanto tulee edullisemmaksi, koska Kiinassa palkat olivat ja ovat yhä pienempiä kuin teollisuusmaissa. Joissakin maissa on vielä Kiinaakin halvempaa työvoimaa, kuten esimerkiksi Kaakkois-Aasissa -Vietnamissa, Thaimaassa, Burmassa, Malesiassa ja niin edelleen. Nykyään vaikkapa Afrikassa, kuten Etiopiassa, on itse asiassa juuri kiinalaisten omistamaa halpatuotantoa. Onkin alettu puhua kiinailmiöstä, jossa halpatyötä käyttävä teollisuus siirtyy aina uuteen, palkkatasoltaan vielä halvempaan maahan, jos teollisuustyöläisten palkat uhkaavat kohota.

Länsimaassa talouskasvun aikana syntyneet hyvinvointiyhteiskunnat ovat perustunuut talouskasvun tuoman hyvän jakamiselle tasaisemmin. Mikäli työpaikat katoavat matalapalkkamaihin, valtioiden verotulot pienenevät. Globaalisaatio tarkoittaa myös sitä, että yritykset haluavat maksaa mahdollisimman vähän veroja, joten ne sijoittavat toimintaansa maihin, jotka verottavat niitä kevyesti.

Tällä hetkellä koko maailma on yksi globaali talous, mutta viekö kehitys taas eri alueiden väliseen taisteluun ja protektionismiin? Trumpin presidenttikaudella on ollut jo ensimmäisiä kauppasodan askeleita - eli valtavia tullienkorotuksia - Kiinan ja Yhdysvaltain välillä.

Suuri lama

Valitse se vaihtoehto, joka selittää 930-luvun laman taustan ja syyt oikein.

- Ensimmäinen maailmansota katkaisi talouden 1. globalisaation, joka alkoi teollistumisen ja liberaalin vapaakaupan aikakaudella 1800-luvulla. Sodan jälkeen 1920-luvulla meni vuosia, että elintaso nousi, mutta sitten talous alkoi nousta ripeästi. Etenkin 1920-luvun Yhdysvalloissa koettiin huikea nousukausi ja osakkeiden arvot nousivat huomasti, kunnes ne 1929 pörssiromahduksessa tipahtivat puoleen yhdessä yössä. Ihmiset möivät osakkeitaan, mikä edelleen laski niiden arvoa. Luottamus pankkeihin katosi,koska ne olivat antaneet suuria lainoja investointeihin ja jopa osakkeiden ostoon. Ihmisten rahojen kadotessa taivaaan tuuliin markkinat kutistuivat, teollisuuden tuotanto putosi, työttömyys nousi ja kulutus väheni jyrkästi. Tullimaksuja nostettiin useissa maissa omien yritysten suosimiseksi, että oman maan työllisyys parantuisi. Mutta tämä vähensi kansainvälistä kauppaa entisestään, kun vienti toisiin maihin pieneni. Tämä ja toisaalta myös kansainvälisen rahoituksen vähentyminen laajensi laman globaaliksi.
- Laman taustalla oli Saksan hyperinflaatio ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Inflaatio johtui sodanjälkeisestä huikeasta nousukaudesta, joka nosti palkkoja ja laksi siis siten rahan arvoa, joten raha menetti täysin arvonsa. Siitä seurasi rikkaiden ja yritysten konkursseja, koska omaisuus katosi eikä työntekijöille ollut varaa maksaa huikeita miljardien palkkoja. Tästä seurasi edelleen työttömyyttä, jonka vuoksi kulutus väheni ja edelleen lisää yrityksiä meni konkurssiin, kun tuotteille ei ollut ostajia. Viimeisenä kaatuivat New Yorkin osakemarkkinat vuoden 1929 pörssiromahduksessa, koska niiden kautta oli sijoitettu saksalaisiin osakkeisiin. Amerikkalaiset pankit kaatuivat, koska oli lainattu lisää rahaa Saksalle palkkojen maksuun. Syntyi globaali lama.

Laman seuraukset

Talous oli romahtanut I maailmansodan jälkeen,  lamassa 1930-luvulla ja oli taas II maailmansodan valtavien tuhojen takia takia lähtökuopissaan. Yhdistä oikein erilaisten taloudellisten ja sotatuhojen aiheuttamien ongelmien ratkaisuun liittyvien mallien nimitykset ja sisältö.

- New Deal
Feedback: valtion verorahoin maksamia investointeja, julkisia rakennushankkeita, sosiaalietuuksia ja töitä työttömille. Lievensi lamaa.
- Hitlerin Saksa
Feedback: asevarustelu, valtion työt ja investoinnit, asevelvollisuus ja työvelvollisuus vähensivät työttömyyttä
- Sosialismi
Feedback: täysin valtiojohtoinen talous, täystyöllisyys, heikko työnlaatu, tehottomuus, luonnonvarojen tuhlaus ja tekninen vanhanaikaisuus
- Marshall-apu
Feedback: Yhdysvallat maksoi suurelta osin Euroopan jälleenrakentamisen II maailmansodan jälkeen, etteivät Euroopan maat valitsisi sosialistista leiriä ja taloutta.

Kiina-ilmiö

Valitse oikea vaihtoehto kuvaamaan käsitettä Kiina-ilmiö

- Talouden 2. globalisaation aikana teollisuustuotanto on siirtynyt Kiinaan, koska siellä tuotanto tulee edullisemmaksi. Kiinassa palkat ovat pienempiä kuin teollisuusmaissa. Kiina otti käytännössä käyttöön markkinatalouden, mutta säilytti silti vallan kommunistisen puolueen käsissä.
- Sosialistisen Kiinan talousjärjestelmän voittoa lännestä kylmässä sodassa Kiinan talouden kasvun myötä. Kiinan talous oli kasvanut paljon suuremmaksi kuin lännen talous ja sen vuoksi länsivaltojen täytyi hyväksyä se osaksi maailmantaloutta. Kiinan ei tarvinnut luopua sosialismistaan, vaan markkinatalous otettiin käyttöön sosialismin rinnalla. Länsimaat hyötyivät Kiinan markkinoista ja sosialistisesta halpatuotannosta, koska markkinataloudessa ei ole varaa tuottaa korkeilla palkkakustannuksilla tavaraa

Jälkiteollinen yhteiskunta

Jälkiteollisessa yhteiskunnassa on enemmän palvelualojen työpaikkoja kuin teollisuuden työpaikkoja. Samalla teollisuuden osuus bruttokansantuotteesta on suhteessa pienentynyt. Jälkiteollisiksi yhteiskunniksi muuttuneet teollisuusmaat ovat yhä johtavia teollisuusmaita, vaikka teollisen tuotannon suhteellinen arvo on niissä laskenut, sillä määrä on kuitenkin kasvanut. Automaatio tuottaa yhä suuremman osan tavaroista, joten töitä teollisuudessa ei enää ole niin paljon kuin ennen, vaikka tuotanto on kasvanut suuremmaksi.

Palvelualan töitä ovat yksityisen sektorin kuluttaja- ja yrityspalvelut, kuten vaikkapa vähittäiskauppa sekä julkisen sektorin julkiset palvelut, kuten terveydenhoito ja koulutus. Työt ovat alkaneet jakaantua selkeämmin matalapalkkaisiin palvelualan töihin(esimerkiksi kauppojen myyjät) ja korkeammin palkattuihin asiantuntijatehtäviin, joissa vaaditaan korkeaa koulutusta tai jotain erityisosaamista.

Taloudellista kasvua syntynee jälkiteollisissa yhteiskunnissa erityisesti informaatio-, bio- ja nanoteknologian aloilla. Todennäköisemmin sellaisten teknologioiden ja innovaatioiden parissa, joista emme tiedä mitään. Raaka-aineiden tarve voi vähentyä talouden digitalisoituessa ja kierrätys tulla keskeisemmäksi osaksi taloutta jo ilmatonmuutoksenkin tprjumisen vuoksi.

Jälkiteollinen yhteiskunta

Valitse oikeat vaihtoehdot, jotka kuvaavat parhaiten jälkiteollista yhteiskuntaa. Oikeita vaihtoehtoja on kaksi

- Jälkiteollisessa yhteiskunnassa palvelualalla on enemmän työllisiä ja teollisuudessa vähemmän. Työt alkavat jakaantua matalapalkkaisiin palvelualan töihin ja korkeammin palkattuihin asiantuntijatehtäviään, joissa vaaditaan korkeaa koulutusta tai jotain erityisosaamista. Automaatio tuottaa yhä suuremman osan tavaroista, joten töitä teollisuudessa ei enää ole niin paljon kuin ennen.
- Kasvua syntynee erityisesti informaatio-, bio- ja nanoteknologian aloilla, mutta vielä todennäköisemmin sellaisten teknologioiden ja innovaatioiden parissa, joista emme tiedä mitään. Raaka-aineiden tarve voi vähentyä talouden digitalisoituessa
- Jälkiteollisessa yhteiskunnassa ei ole enää teollisuutta, vaan luonnonvaroja käytetään säästeliäästi ja tietotekniikan avulla. Saasteita ei myöskään ole, eikä raaka-aineita tarvita teollisuuden puuttuessa. Työttömyys on ajoittain väistämättä suurta, koska teollisuuden työpaikat katoavat, mutta työttömien asemaa helpottaa hyvinvointiyhteiskunnan sosiaaliturva

Väestöräjähdykset

Maailma on kokenut jo kaksi väestöräjähdystä.

Ensimmäinen oli Euroopan väestön jyrkkä kasvu 1800-luvulal teollistumisen alkuaikoina ensimmäisen globalisaation kanssa samoihin aikoihin. Toinen on koettu 1950-luvulla maailmanlaajuisesti, Euroopan siirtomaavaltojen entisissä siirtomaissa Afrikassa ja Aasiassa, Etelä-Amerikassa ja Kiinassa. Tosin Yhdysvaltainkin väestö on vajaassa vuosisadassa lähes kolminkertaistunut.

Syinä väestön äkkikasvuun oli ensin rokotuksien laajeneminen ja yleistyminen ensin teollisuusmaissa ja sitten kehitysmaissa. Myös hygienia parani jo 1800-luvulla ja vähensi leviäviä tartuntatauteja. Euroopan kaupunkeihin saatiin jo tuolloin vesijohdot ja viemäröinti, kun aiemmin taudit olivat levinneet ulosteiden saastuttaman juomaveden välityksellä. Valistus paransi myös tilannetta - ruumiinavauksesta tulleet lääkäritkin alkoivat pestä kätensä ennen kuin auttoivat esimerkiksi synnytyksessä, mikä ei ennen ollut tapana.

Toisen maailmansodan jälkeen 1950-luvulla rokotukset tulivat käyttöön kaikkialla maailmassa. Samalla myös antibiootit tulivat yleiseen käyttöön torjumaan bakteeri-infektioita, jotka olivat olleet myös teollisuusmaissa merkittäviä tappajia. Vielä 1970-luvulla alle 10% maailman lapsista rokotettiin, 2000-luvun vaihteessa jo huikeat 90%. Samaan aikaan ruoantuotanto on myös moninkertaistunut ja aliravitsemus vähentynyt, kiitos halvan ruoan.

Väestöräjähdys

Valitse oikeat vaihtoehdot: mitkä tekijät vaikuttivat eniten  maailman väestöräjähdykseen, eli maailman väestön lähes kolminkertaistumiseen 1950-luvun jälkipuoliskolla? Valitse kaksi oikeaa vaihtoehtoa.

- Rokotuksien laajeneminen ja yleistyminen ensin teollisuusmaissa ja sitten kehitysmaissa. Vielä 1970-luvulla alle 10% maailman lapsista rokotettiin, 2000-luvun vaihteessa jo huikeat 90%. Samaan aikaan ruoantuotanto on myös moninkertaistunut ja aliravitsemsu vähentynyt kiitos halvan ruoan.
- Syntyvyys on pysynyt korkeana kuolleisuuden laskusta huolimatta Aasiassa ja Afrikassa, etenkin Etelä-Aasiassa sekä Saharan eteläpuolisissa maissa. Kiinan väestökin kasvoi huimasti enenn kuin yhden lapsen politiikka tuli käyttöön.
- Teollisuusmaiden väkiluku kasvoi syntyvyyden nousun vuoksi sotien jälkeen ja syntyvyyden säännöstely yleistyi.
Feedback: Maailmansodat loppuivat ja sodissa kuolleiden määrä väheni.

Globaali kaupungistuminen

Eurooppa kaupungistui,teollistuntu Englanti etunenässä, 1800-luvun aikana ja lopullisesti 1900-luvulla. Sama kehitys on nyt tapahtumassa globaalisti, kehittyvissä maissa, kuten Kiinassa ja Intiassa. Täysin samoin kuin teollistumisen alkuaikojen Englannissa, väestö keskittyy nykyään kehittyvissä maissa slummeihin.  Maalta kaupunkiin muuttavat ihmiset toivovat parempaa elämää, mutta jäävät työttömiksi tai hyvin köyhiksi, joten heillä ei ole varaa kunnon taloihin, vaan slummeissa asutaan ilman viemäröintiä, sähköä, puhdasta vettä tai jätehuoltoa.

Kaupungistuminen

Mitä termi "globaali kaupungistuminen" tarkoittaa käytännössä?

- Väestön lisääntyvää keskittymistä kehittyvissä maissa slummeihin, koska suurin osa väestönkasvusta eli yli 90% tapahtuu niissä. Maalta kaupunkiin muuttavat ihmiset toivovat parempaa elämää, mutta jäävät työttömiksi tai hyvin köyhiksi, joten heillä ei ole varaa kunnon taloihin, vaan slummeissa asutaan ilman viemäröintiä, sähköä, puhdsta vettä tai jätehuoltoa.
- Väestön muuttoa kaupunkeihin töiden ja parempien elinolojen vuoksi, koska kaupungeissa on juokseva vesi, terveydenhuolto, kauppoja ja muita palveluita toisin kuin maaseudulla. Kaupungistuminen jouduttaa talouskasvua ja johtaa vähitellen elintason nousuun köyhissäkin kehittyvissä talouksissa, joten sitä tuetaan siirtolaisuuden vähentämiseksi kehitysyhteistyövaroin

Vastaa lyhyesti: tämä ei ole esseetehtävä

Miksi globalisaatio on uhka länsimaisille hyvinvointivaltioille? Perustele lyhyesti noin 50 sanalla. Huomaa, ettei tämä ole esseetehtävä, eikä arvioitava oppimistehtävä, vaan osa oppitunnin tehtäviä. Toki silti pitää vastata.