Title: Väestö muuttuu pähkinänkuoressa
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: Väestö muuttuu

Suomen väestörakenne muuttuu

Suomen väestöpyramidi ei ole enää väestöpyramidi? Tutustu viereiseen diagrammiin. Mitä se kertoo väestön ikääntymisestä?

Väestön ikärakenne vanhenee: vanhuksia on suhteessa aiempaa enemmän

- lapsia syntyy vähemmän
- väestöllinen huoltosuhde siis heikkenee

    - väestöllinen huoltosuhde tarkoittaa sitä, kuinka monta alle 15- ja yli 65-vuotiasta  on sataa 15-64 vuotiasta kohtaan
    - 60/100 juuri nyt, eli kuuttakymmentä lasta, nuorta ja vanhusta kohti meillä on sata työssäkäynti-ikäistä
    - taloudellinen huoltosuhde tarkoittaa tarkemmin sitä, monta työssäkyvää on työssäkäymätöntä kohti.

Maalta muutetaan kaupunkiin
  - opiskelu- ja työpaikat vetävät muuttajia kaupunkeihin
  - keskittäminen ja keskittyminen lisäävät työpaikkoja kaupoungeissa. Keskittäminen tarkoittaa sitä, että valtion työpaikkoja karsittaessa jäljelle jäävät ja uudet työpaikat syntyvät kaupunkikeskuksiin ja etenkin pääkaupunkiseudulle. Alueellistaminen olisi sen vastakohta, mutta yrityksistä huolimatta valtion työpaikkoja ei ole saatu siirretyksi syrjäseuduille. Keskittyminen tarkoittaa luonnollista työpaikkojen syntymistä sinne, missä talous ja alueen väestö kasvavat.
  - Muuttotappioalueilla verotulot laskevat, joten kunnilla ei ole varaa järjestää välttämättä kaikkia julkisia palveluja. Työpaikkojen vähetessä myös esimerkiksi kauppoja ja muita yksityisiä palveluita lakkautetaan, joka lisää työpaikkojen vähentymistä.  Myös palvelujen tarve muuttuu, kun nuorempi väestönosa lähtee opiskelemaan ja töihin muualle. Jäljelle jäävät vanhemmat ihmsiet tarvitsevat enemmän ja kalliimpaa sairaanhoitoa. Toisaalta kuntien taloudellista asemaa on heikentänyt myös valtionosuuksien leikkaaminen
  - kasvukeskuksillakin ongelmia siinä kuin muuttotappioalueillakin. Niissä muuttoliike aiheuttaa ongelmia asuntojen ja palveluiden riittävyydelle, esimerkiksi kouluja ja päiväkoteja ei ole tarpeeksi. Myös asuntojen hinnat nousevat, koska niistä on pulaa etenkin pääkaupunkiseudulla. Tämä myös hidastaa tai estää muuttamista työn perässä.

Suomi monikulttuuristuu myös

- Suomalainen= Suomen kansalainen eli tilastoissa ei erotella ihmisten etnisiä taustoja.
- ulkomaalaisväestön(maahanmuuttajien) osuus on kasvanut 1990-luvulta lähtien

Maahanmuuttoon on monta syytä : eniten Suomessa on usein työn perässä muuttaneita venäläisiä, virolaisia ja ruotsalaisia.

- työ: työperäinen maahanmuutto. Vaatii luvan, jos työntekijä tulee Euroopan talousalueen(EU-maat ja esimerkiksi Norja) ulkopuolelta.
- opiskelu
- perhesyyt: esimerkiksi avioliitto Suomen kansalaisen kanssa. Sama asia kuin perheenyhdistäminen, mutta Suomen kansalaisen puoliso, lapsi tai huoltaja saa oleskeluluvan helpommin.
- pakolaisuus
    - kiintiöpakolaiset: henkilöt, joilla on YK:n antama pakolaistatus ja jotka saavat suoraan oleskeluluvan Suomeen
    - turvapaikanhakijat: henkilöt, jotka tulevat Suomeen omin  päin ja hakevat turvapaikkaa. Oleskelulupa myönnetään, jos henkilö voi joutua vainotuksi tai kuolemanvaaraan kotimaassaan etnisen alkuperän, poliittisen kannan, uskonnon tai seksuaalisen suuntautumisen tms. syyn vuoksi.
    - perheenyhdistäminen: oleskeluluvan saanut voi koota lähiperheensä, eli puolison, huoltajan tai lapset Suomeen.
- monikulttuurisuuden lisääntymisen taustalla on myös globalisaatio
  - Eu-jäsenyys ja vapaa liikkuvuus
  - yritysten laajeneminen kansainvälisille markkinoille
  - matkustaminen on halvempaa, kielitaito ja tietoisuus muista maista lisääntynyt: on helpompaa lähteä töihin TAI turvapaikanhakijaksi ulkomaille.

Suurin osa ulkomaalaistaustaisista Suomessa ei ole siis turvapaikanhakijoita tai pakolaisia, vaan työperäisiä maahanmuuttajia tai esimerkiksi opiskelijoita.