Title: Kunnat vallankäyttäjinä
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: Osio V: Valta, valtio ja politiikka

Palvelusi tuottaa kunta

Jokaisella kansalaisella ja yrityksellä on oltava kotipaikka kunnassa: perusjäsenet ovat kunnan asukkaita ja muut jäsenet esimerkiksi juuri yrityksiä. Perusjäsenen oikeuksia ovat äänioikeus kunnallisvaaleissa, oikeus käyttää kunnan palveluita, tehdä aloitteita, saada tietoa kunnan hallinnosta ja valittaa sen päätöksistä.

Laissa kunnille on turvattu itsehallinto ja siihen liittyvä perusjäsenten ja muiden jäsenten eli esimerkiksi yritysten, verotusoikeus. Kuntalaiset voivat kunnanvaltuustoon sopivia ehdokkaita äänestämällä vaikuttaa siihen, mitä palveluja kunta tarjoaa. Toisaalta valtio on säätänyt kunnille valtavan määrän lakisääteisiä tehtäviä, jotka niiden on pakko huolehtia. Lakisääteisiä tehtäviä ovat esimerkiksi perusopetus, terveydenhuolto, sosiaalitoimi, ympäristö- ja jätehuolto, palo- ja pelastustoimi ja yhdyskuntasuunnittelu ja rakentaminen. Vapaaehtoisia tehtäviä sen sijaan ovat lukio- ja ammatillinen koulutus, julkinen liikenne, kuntakohtaiset sosiaalietuudet(esimerkiksi niin sanotut vauvarahat) sekä kulttuuri-, liikunta- ja virkistyspalvelut.

Itsehallinnon ansiosta kunta voi itse päättää, miten palvelut järjestää. Se voi tuottaa ne itse, perustaa kunnallisen liikeyhtiön tai osakeyhtiön hoitamaan niitä tai ulkoistaa ne eli hankkia ne ostopalveluna yritykseltä, järjestöltä tai toiselta kunnalta. Kunta voi myös tuottaa palvelut yhteistyössä naapurikunnan kanssa.

Kuntien tulot

Tärkein tulonlähde kunnalle ovat kunnallisverot, joita jokainen kuntalainen maksaa saman prosentin mukaan. Kunnallisvero ei siis ole progressiivinen. Lisäksi kunta perii kiinteistöveroa, jonka tuotto voi olla huomatta, jos kunnassa on esimerkiksi vesivoimaloita, joilta voi periä suuria kiinteistöveroja. Lisäksi valtio tilittää osan yritysten ja muiden yhteisöjen maksamasta yhteisöveron tuotosta kunnille.

Valtionosuudet ovat myös tärkeä tulonlähde. Valtio maksaa niitä korvaukseksi lakisääteisten palvelujen järjestämisestä ja niiden suuruus pyritään määrittelemään oikeudenmukaisesti väestön ikärakenteen, asukastiheyden ja työttömyysprosentin mukaan. Väestöltään vanha, harvaanasuttu ja työttömyysprosentiltaan korkea kunta saa siis enemmän valtionosuuksia kuin vauras.

Kunnat perivät myös maksuja monista tuottamistaan palveluista, kuten terveydenhuollosta, päivähoidosta ja rakennusvalvonnasta.

Valitse oikeat vaihtoehdot

Valitse oikeat vaihtoehdot(2)

- Kuntien tuloista suurin osa tulee kunnallisveron tuotosta ja valtionosuuksista
- Kunnat voivat järjestää lakisääteiset tehtävänsä haluamallaan tavalla, kuten ulkoistamalla toiselle kunnalle tai yritykselle.
- Kunnallisvero on progressiivinen, eli pienituloisen veroprosentti on pienempi kuin suurituloisen.
- Kunnalla ei ole verotusoikeutta, eikä kunta saa senttiäkään veroista, joita sen alueelle toimivat yritykset maksavat valtiolle.

Kunnan perusjäsenen oikeudet

Kumpi vaihtoehto on oikea?

- Kunnan perusjäsenellä eli asukkaalla on oikeus käyttää kunnan palveluita, äänestää kunnallisvaaleissa ja saada tietoa päätöksenteosta. Myös valitusoikeus kunnan päätöksistä on. Kuntalaisella on oikeus lakisääteisiin palveluihin, kuten terveydenhoitoon ja peruskoulutukseen, jotka kunnan on taattava.
- Kuntalaisella on oikeus kunnan maksamaan työttömyyskorvaukseen, jos jää työttömäksi. Myös toimeentulotuen perusosan myöntävät kunnat. Kunnan on taattava kirjasto-, liikunta- ja lukiopalvelut perusjäsenilleen. Kunnat eivät saa periä maksua mistään lakisääteisistä palveluista, joten esimerkiksi peruskoulu on ilmainen.

Kunnan hallinto

Ylintä päätösvaltaa kunnassa käyttää kunnanvaltuusto, joka valitaan kunnallisvaaleissa neljän vuoden välein. Valtuusto päättää hallinnosta, talousarviosta ja lainanotosta, esimerkiksi myös kunnallisveroprosentista, kiinteistöveroista ja perimistään maksuista.

Valtuusto jakaa yleensä päätösvaltaa lauta- tai johtokunnille ja viranhaltijoille. Valtuusto valitsee luottamushenkilöt, kuten kunnanhallituksen ja lautakuntien jäsenet. Kunnanhallitus käyttää ylintä toimenpanovaltaa ja lauta-  tai johtokunnat huolehtivat oman alansa asioiden johtamisesta ja päättävät yleensä pienemmistä asioista, esimerkiksi vaikkapa sivistyslautakunta tekee usein päätökset kouluvuoden työajoista ja opettajien palkkaamisesta. Lisäksi lauta- tai johtokunnat valmistelevat kunnanhallitukselle ja valtuustolle merkittävämmät asiat päätettäviksi. Kuntakohtaiset erot lautakuntien vallan määrän suhteen voivat olla suuria.

Kunnan ylin viranhaltija on kunnanjohtaja tai pormestari, joka johtaa kunnan hallintoa kunnanhallituksen alaisena ja esittelee sille päätettävät asiat. Muut viranhaltijat toteuttavat kunnanhallituksen, lautakuntien ja valtuuston päätöksiä. Viranhaltijoilla on kunnissa monesti paljon valtaa, koska kunnanvaltuuston jäsenet ja muut luottamushenkilöt ovat tavallisia kuntalaisia, joilla on omat päivätyönsä hoidettavanaan. Valtuusto ja lautakuntien jäsenet joutuvat siis nojaamaan viranhaltijoiden asiantuntemukseen ja luotettavuuteen. Usein valtuusto ja lautakunnat päättävät hyväksyä viranhaltijan suositteleman vaihtoehdon. Tästä syystä päätösten valmisteluvaihe on yhä merkittävämpi ja sen aikana on suurin mahdollisuus vaikuttaa päätöksiin. Joskus viranhaltijat voivat jopa estää  kunnanvaltuuston tai lautakuntien päätösten toteutumisen viivyttelemällä tai vetoamalla rahapulaan.

On usein mahdollista, että esimerkiksi paikalliset yritykset ja vaikutusvaltaisimmat kunnallispoliitikot sopivat jo päätösten valmisteluvaiheessa epävirallisesti keskenään, mitä päätetään. Tämän vuoksi vaikuttaminen voi olla jo myöhäistä siinä vaiheessa, kun kunnanvaltuusto äänestä asioista. Jos kuntalaiset tahtovat vaikuttaa asioihin, heidän tuleekin olla kiinnostuneita valmistelussa olevoista asioista ja ottaa niistä selkoa.

Valitse oikeat vaihtoehdot

Valitse oikeat vaihtoehdot(2)

- Valtuustolla on ylin valta kunnassa
- Valtaa on paljon myös valtuuston nimittämillä lauta- ja johtokunnilla, tosin riippuu kunnasta, kuinka paljon valtuusto jakaa valtaansa.
- Viranhaltijoilla ei ole käytännössä valtaa kunnissa, koska valtuustolla on ylin valta päättää asioista
- Yksittäisen kuntalaisen paras aika vaikuttaa asioihin on, kun kunnavaltuusto tekee niistä virallisen päätöksen kokouksessaan

Yhdistä oikein

Yhdistä oikein

- Kunnanvaltuuston ja lautakuntien jäsenet ja myös kunnanhallituksen jäsenet
Feedback: luottamushenkilöitä
- Kunnanjohtaja tai pormestari, sivistystoimen johtajaja, opettajat ja lääkärit
Feedback: Viranhaltijoita
- Osallistuvat kunnan päätöksiin usein jo valmisteluvaiheessa, vaikkei heillä ole virallista asemaa
Feedback: talouselämän vaikuttajat, kuten yrittäjät
- Eri puolueiden vahvat kunnallispolitiikot
Feedback: sisäpiiriläiset

Kuntien yhteistyö

Monet kunnista ovat viime vuosina olleet taloudellisissa vaikeuksissa. Muuttotappiokunnissa väestö vähenee, nuoret muuttavat muualle opiskelemaan ja töihin ja väestörakenne vanhenee. Työssäkäyviä on yhä vähemmän suhteessa vanhuksiin ja monesti aloilleen jääviin työttömiin, joten verotulot vähenevät. Muuttovoittokunnissa taas väestö ja verotulot kasvavat, kun niihin muuttaa nuoria ja väkiluku kasvaa, mutta toisaalta niiden täytyy järjestää lisää palveluita, kuten kouluja ja päiväkoteja. Eräs syy monien kuntien ahdinkoon ovat myös valtionosuuksien leikkaukset, joita hallitukset ovat käyttäneet säästökeinoina. Pienemmällä rahalla kunnan pitäisi siis järjestää samat valtion vaatimat lakisääteiset palvelut kuin ennenkin.

Monet kuntien järjestämät palvelut ovat niin kalliita, että pienet kunnat eivät kykene niihin yksin. Usein useampi kunta muodostaa kuntayhtymän järjestämään esimerkiksi sairaanhoitoa, jossa on suuret henkilöstömenot ja rakennus- ja laiteinvestoinnit. Toinen keino ovat kuntaliitokset, jolloin periaatteessa työntekijöiden tarve etenkin johtoportaissa vähenee ja päällekkäisiä palveluita voidaan karsia. Toisaalta tällöin palvelut voivat myös heikentyä, esimerkiksi pieniä kouluja ja terveyskeskuksia saatetaan lakkauttaa ja keskittää palvelut uuden kunnan suurimpaan keskukseen, jolloin matkat palveluiden luoksi pitenevät. Liitoksia vastustetaan myös tunnesyistä, mutta on myös mahdollista, etteivät kulut pienene.

Suurin osa kuntien menoista menee sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämiseen. Jopa yksittäisten vaikeasti sairaiden potilaiden erikoissairaanhoito, josta kunnat maksavat sairaanhoitopiireille, voi romuttaa pienen kunnan vuosibudjetin. Tästä syystä Suomessa on jo yritetty vuosia saada aikaan SOTE-uudistusta, jossa nämä palvelut ja niiden kulut otettaisiin kuntien vastuulta suurempien kokonaisuuksien, kuten maakuntien hoidettaviksi. Uudistus veisi kunnilta paljon tuloja, tehtäviä ja myös päätösvaltaa. Sote-uudistusta ei ole kuitenkaan saatu tehtyä.

Yhdistä oikein

Yhdistä oikein

- väestö vähenee, nuoret muuttavat muualle ja väestörakenne vanhenee.
Feedback: muuttotappiokunnat
- Väestö ja verotulot kasvavat, niihin muuttaa nuoria ja väkiluku kasvaa
Feedback: muuttovoittokunnat
- sosiaali- ja terveydenhuollon siirtäminen kuntia suuremmille alueille
Feedback: SOTE-uudistus
- toiminta tehostuu,kun päällekkäisiä palveluita ja tehtäviä voidaan karsia
Feedback: kuntaliitos

Kunnat elivoiman tuottajina