Title: Valtiollinen valta
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: Osio V: Valta, valtio ja politiikka

Valta ja vallan kolmijako-oppi

Vallan kolmijako-opin kehitteli Montesquieu itsevaltiuden ajan Ranskassa. Montesquieu oli valistusfilosofi, jonka mielestä yhteiskuntaa pystyi kehittämään järjen avulla siinä missä luonnontieteitäkin. Itsevaltiuden hän koko ongelmaksi, koska se johti mielivaltaan, kun kuningas saattoi tehdä aivan mitä halusi, esimerkiksi lähettää epämieluisia tai hallintoa kritisoivia henkilöitä vankilaan. Muutenkin valistusajatteluun sisältyi ajatus ihmisten tasa-arvosta ja ihmisoikeuksista ja ihmisjärjen mahdollisuuksista muuttaa maailmaa paremmaksi, oli ksye luonnontieteiden soveltamisesta teollisuudessa tai yhteiskunnan kehittämisestä. Valistusajatusten kanssa ei sopinut siis yhteen itsevaltiuden ajan näkemys, että kuningas oli saanut Jumalalta absoluuttisen vallan kaikkien muiden yli.

Montesquieu hahmotteli yhteiskunnan, jossa valta olisi jaettu kolmeen osaan: lainsäädäntövaltaan, tuomiovaltaan ja toimeenpanovaltaan. Lainsäädäntövalta olisi jonkinlaisella kansan valitsemalla kansanedustuslaitoksella, tuomiovalta itsenäisillä tuomioistuimilla ja vain toimeenpanovalta hallitsijalla. Kansanedustuslaitos siis säätäisi lait, tuomioistuimet tulkitsisivat niitä ja antaisivat oman harkintansa mukaan rikoksista tuomioita lakien pohjalta, kun taas hallitsija laittaisi muuten lait toimeen, eli huolehtisi jokapäiväisestä hallinnosta ja esimerkiksi maanpuolustuksesta.

Suomessa lainsäädäntövalta kuuluu kansan valitsemalle eduskunnalle eli meillä on edustuksellinen demokratia. Tuomiovalta taas kuuluu käräjä-, hovi - ja korkeimmalle oikeudelle ja muille tuomioistuimille. Toimeenpanovalta Suomessa kuuluu presidentille ja hallitukselle, joista käytetään yhteisnimitystä valtioneuvosto. Täysin erillisiä vallan muodot eivät tietenkään ole, koska toimeenpanovalta esimerkiksi valmistelee lait, joista kansanedustuslaitos päättää, joten se vaikuttaa lakien sisältöön tätä kautta. Toimeenpanovalta eli tasavallan presidentti myös nimittää esimerkiksi Suomessa tuomarit, vaikka oikeuslaitos muuten onkin itsenäinen. Tuomioistuimet eivät sinänsä vaikuta lakien valmisteluun tai säätämiseen, mutta ne voivat tuomita myös toimeenpanovallan haltijoita rikoksista lakien puitteissa, mikä onkin eräs tärkeistä itsenäisen tuomiovallan tehtävistä kansalaisten oikeusturvan takaamiseksi.

Vallan kolmijako-oppi

Montesquien mukaan valta piti jakaa kolmeen erilliseen osaan, että itsevaltias ei väärinkäyttäisi sitä alaisten sortamiseen.

Mikä vallan tyyppi ei kuulu opissa mainittujen kolmen erilaisen vallan tyypin joukkoon?

- Kuninkaanvalta
- Toimeenpanovalta
- Lainsäädäntövalta
- Tuomiovalta

Lainsäädäntövalta

Lait säätää Suomessa...

- Eduskunta
- Hallitus
- Presidentti
- Korkein oikeus

Toimeenpanovalta

Toimeenpanovalta on Suomessa...

- eduskunnalla
- hallituksella ja presidentillä
- Kuninkaalla
- Korkeimmalla oikeudella

Tuomiovalta

Tuomiovalta on Suomessa...

- eduskunnalla
- hallituksella ja presidentillä
- Kuninkaalla
- oikeuslaitoksella, esimerkiksi käräjäoikeuksilla

Suhteet toimeenpanovallan, tuomiovallan ja lainsäädäntövallan välillä

Valitse oikea vaihtoehto

- Toimeenpanovalta eli hallitus ja virkamiehet valmistelevat lait, joista lainsäädäntövalta eli eduskunta päättää. Presidentti nimittää tuomarit. Tuomiovalta ei puutu muuten toimeenpanovallan toimintaan, paitsi voi tuomita rikoksista.
- Eduskunnalla on Suomessa ylin valta, joten se säätää lait täysin ilman toimeenpanovallan eli valtioneuvoston sekaantumista. Tuomiovalta voi muuttaa eduskunnan päätöksiä, jos ne ovat lainvastaisia, jotne se suojelee kansalaisia hallitusken mielivallalta.