Title: Eduskunta, valtioneuvosto ja presidentti
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: Osio V: Valta, valtio ja politiikka

Eduskunta, hallitus eli valtioneuvosto ja presidentti

Eduskunnan tehtävä on säätää lait ja valvoa hallitusta

Suomessa valtiovalta on perustuslain mukaisesti valtiopäiville kokoontuneella eduskunnalla. Perustuslaki määrää, miten maata hallitaan eli mikä on valtiomuoto. Siinä myös määritellään kansalaisten oikeudet, jotka valtion tulee taata. Perustuslakia on paljon tavallista lakia vaikeampi muuttaa, koska sen muuttamiseen tarvitaan 2/3 enemmistö kansanedustajista, kun tavallisen lain säätämiseen riittää, että yli puolet eli yksinkertainen enemmistö sitä kannattaa. Jos perustuslain muutos julistetaan kiireelliseksi 5/6 enemmistöllä, se tulee voimaan heti, muuten vielä seuraavankin eduskunnan on hyväksyttävä se.

Suomen eduskuntaan valitaan 4 vuoden välein pidettävissä eduskuntavaaleissa 200 kansanedustajaa suhteellisilla vaaleissa. Vallan kolmijako-opin mukaisesti eduskunnalle on perustuslaissa varattu lainsäädäntövalta, kun taas hallitusvalta eli toimeenpanovalta on hallituksella ja tuomiovalta tietenkin tuomioistuimilla.

Suomi kuuluu Euroopan unioniin. Sen vuoksi Suomen lakien on noudatettava Euroopan unionin direktiivejä ja asetuksia. Euroopan unionissa lainsäädäntövalta on jäsenmaita edustavalla ministerineuvostolla ja Euroopan parlamentilla yhdessä , toimeenpanovalta taas komissiolla. Vallanjako toisaalta ministerineuvoston ja parlamentin ja toisaalta komission välillä menee siis melko samalla lailla kuin Suomessa eduskunnan ja hallituksen vallanjako. Toki unionilla on myös omat ylikansalliset tuomioistumensa, jotka voivat antaa jäsenmaita velvoittavia päätöksiä ja rangaistuksiakin, jos nämä eivät noudata unionin lainsäädäntöä.

Eduskunta kokoontuu eduskuntatalossa. Istuntotaukoja on kesällä koko kesän ja joulunalusajasta helmikuulle. Taukoja perustellaan edustajien tarpeella tehdä kaikkea mahdollista politiikkaan ja vaalityöhön liittyvää eduskuntatyön ulkopuolella, joten taukojen ajat eivät ole lomailua, vaikka niin saatettaisiin ajatella.

Eduskunta säätää siis lait ja päättää valtion talousarviosta. Lisäksi se hyväksyy Suomea sitovat kansainväliset sopimukset ja vaikuttaa Euroopan unionin asioihin.Eduskunta valitsee pääministerin ja valvoo pääministerin johtaman hallituksen toimintaa. Perustuslain mukana valtioneuvoston on nautittava eduskunnan luottamusta eli  eduskunta voi siis erottaa joko yksittäisen ministerin tai koko hallituksen äänestämällä ministerille tai koko hallitukselle epäluottamuslauseen.

Valtioneuvosto eli hallitus

Eduskuntavaalien voittajapuolueen eli eniten ääniä saaneen puolueen puheenjohtaja ryhtyy hallitustunnustelijaksi eli neuvottelemaan, mitkä puolueet pääsevät hallitukseen. Lopullinen hallitus on puolueiden välisten neuvottelujen tulos, eikä siis välttämättä suoraan heijasta vaalien tulosta. Hallitustunnustelija esittää kaikille puolueille samat kysymykset tärkeimmistä kannoista ja niihin samoin suhtautuvat puolueet alkavat neuvotella hallituksen muodostamisesta. Joskus puolue saattaa asettaa kynnyskysymyksiä eli tärkeitä vaatimuksia, joita muut puolueet eivät hyväksy ja joiden vuoksi sitä ei huolita hallitukseen.Puolueet yleensä kuitenkin haluavat hallitukseen, koska silloin niillä on mahdollisuus saada valtaa, ministerinpaikkoja poliitikoilleen ja tavoitteitaan läpi hallitusohjelmassa. Hallitusohjelma kirjoitetaan, kun on selvillä, mitkä puolueet sitoutuvat hallitukseen. Siinä määritellään yhdessä hallituksen tavoitteet seuraavaksi neljäksi vuodeksi. Hallitusohjelma annetaan eduskunnalle tiedonantona ja eduskunta äänestää sen jälkeen ensimmäisen kerran luottamuksesta hallitukselle, jonka hallitus tietenkin saa, jos sen puolueiden takana on enemmistö kansanedustajista. Tätä pidetään kuitenkin parlamentarismin merkkinä, koska eduskunnan täytyy alusta asti antaa luottamus hallitukselle.

Pääministeri on Suomen varsinainen poliittinen johtaja, jolla on enemmän valtaa kuin presidentillä. Pääministeri päättää tai sopii tärkeimmistä hallituksen toimista tärkeimpien ministerien ja mudien hallituspuolueiden johtajien kanssa. Pääministeri myös osallistuu presidentin kanssa ulkopolitiikan johtamiseen ja EU-asiat ovat käytännössä yksin hänen vastuullaan. Mikäli hallitus kaatuu, pääministeri jättää eronpyynnön. Presidentti voi hajottaa eduskunnan vain pääministerin perustellusta pyynnöstä, jolloin järjestetään uudet vaalit ja valitaan myös tietenkin uusi hallitus.

Puolueet, jotka eivät ole mukana hallituksessa ja joilla siis ei ole ministereitä, muodostavat eduskunnassa opposition. Opposition tehtävänä on vastustaa ja kyseenalaistaa hallituksen politiikkaa esittämällä sille vaihtoehtoja. Oppositio voi tehdä hallitukselle välikysymyksen, joka johtaa mainittuun epäluottamuslauseesta äänestykseen, joka kaataisi hallituksen läpi mennessään. Yleensä välikysymys ei mene läpi, jos vallassa on enemmistöhallitus, koska hallituksessa olevilla puolueilla on tällöin enemmän kansanedustajia kuin oppositiolla.

Hallituksen tekemä lakien valmistelu on tärkeää uuden lain voimaan saamiseksi

Valtioneuvostoon kuuluvat hallituksen jäsenet eli pääministeri ja ministerit. Käytännössä hallitus valmistelee ja esittää valmistelemansa uudet lakiesitykset ja valtion vuosittaisen talousarvion eduskunnan hyväksyttäväksi. Varsinaisen valmistelutyön tekevät jonkin tietyn ministeriön virkamiehet: esimerkiksi perusopetuslakia valmistelevat opetusministeriön virkamiehet, jotka ovat opetusministerin alaisia. Lakiesityksen esittelee valtioneuvostolle ja eduskunnalle opetusministeri. Eduskunta hyväksyy hallituksen esityksen sellaisenaan, muuttaa sitä tai hylkää sen.

Myös kansanedustajilla on aloiteoikeus, mutta yksittäisen edustajan esitys menee harvoin läpi. Sen sijaan jos yli 100 kansanedustajaa tekee yhdessä aloitteen, ovat läpimenomahdollisuudet paljon paremmat. Onhan aloitteella tällöin on takanaan jo eduskunnan enemmistö. Aloiteoikeus on myös kansalaisaloitteilla, joihin on kerätty yli 50 000 allekirjoitusta.

Lain säätäminen eduskunnassa

Lain säätäminen eduskunnassa etenee alla olevan kaavion mukaisesti. Valiokunnilla on keskeinen rooli lakien säätämisessä, koska ne tekevät tarvittavat muutokset lakiesitykseen, olivat ne sitten eduskunnan vaatimia tai muuten esiin nousseita.

Lain säätäminen etenee niin, että hallitus tekee esityksen laista eduskunnan täysistunnolle, joita järjestetään torstaisin. Aloitteesta käydään lähetekeskustelu ja eduskunta lähettää sen oikeaan erikoisvaliokuntaan, esimerkiksi puolustusvaliokuntaan, käsiteltäväksi. Valiokunta tekee lakiin tarvittavat muutokset, joita eduskunta mahdollisesti on esittänyt.

Ensimmäisessä käsittelyssä eduskunta käsittelee valiokunnan esityksen laiksi. Yleisessä keskustelussa voidaan esittää vielä muutoksia lakiin ja niistä äänestetään. Mikäli muutokset hyväksytään äänestyksessä, laki lähetetään muutoksia varten vielä suuren valiokunnan käsiteltäväksi. Sen jälkeen se palautuu jatkettuun ensimmäiseen käsittelyyn eli yksityiskohtaiseen käsittelyyn.

Viimein, toisessa käsittelyssä lakiiesitys joko hyväksytään tai hylätään.

Jos eduskunta hyväksyy toisessa käsittelyssä lain, presidentti vahvistaa sen, minkä jälkeen se tulee voimaan. Jos presidentti ei suostu vahvistamaan lakia, eduskunta voi silti äänestää sen voimaan.

Eduskuntaryhmät ja ryhmäkuri

Ryhmäkuri tarkoittaa sitä, että saman puolueen kansanedustajat äänestävät samalla tavalla. Tämä johtuu siitä, että saman puolueen edustajat muodostavat yhdessä eduskuntaryhmän. Jokaisella eduskuntaryhmällä on omat sääntönsä ja yleensä niitä rikkonnut saa varoituksen tai erotetaan. Etenkin hallituspuolueiden edustajien odotetaan äänestävän ryhmäkurin mukaisesti, että hallitus pysyy pystyssä. Yleisesti ottaen saman puolueen kansanedustajilla on kuitenkin sama arvopohja ja aatemaailma, joten he useimmiten kannattaisivat samoja asioita kuin ryhmäkin.

Mitä hallituksen toimeenpanovalta tarkoittaa?

Hallituksen toimeenpanovalta tarkoittaa sitä, että tekee konkreettiset päätökset siitä, miten eduskunnan säätämiä lakeja toteutetaan käytännössä. Valtioneuvos antaa asetuksia, joilla täsmennetään lakien käyttöä. Esimerkiksi eduskunnan säätämä perusopetuslaki määrää oppiaineet, joita koulussa opetetaan. Yksittäisten aineiden, kuten matematiikan, opetettavasta tuntimäärästä,  säädetään sen sijaan valtioneuvoston asetuksella. Myös ministeriö voi antaa asetuksia toimialansa asioista ja presidentillä on valta antaa asetuksia puolustusvoimiin, Rajavartiolaitokseen ja valtakunnan turvallisuuteen liittyvissä asioissa.

Suomessa eduskunnan suurella valiokunnalla on EU-asioiden käsittelyssä suuri merkitys

Suuri valiokunta käsittelee Euroopan unionin jäsenyyteen liittyvän Suomen oman politiikan valmistelua, paitsi EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan osalta, joka kuuluu ulkoasiainvaliokunnan toimivaltaan. Suuren valiokunnan tärkein tehtävä on varmistaa parlamentaarisen valvonnan toteutuminen EU:n päätöksenteossa.Toimeenpanovallan haltijana hallitus ja sen ministerit vastaavat neuvotteluista Euroopan Unionin elinten kanssa.

Niinpä esimerkiksi ennen jokaista EU:n ministerineuvoston kokousta Suomea kokouksessa edustava ministeri käy suuressa valiokunnassa kertomassa kokouksen aiheet ja Suomen kannat niihin. Ministerineuvostoja on Euroopan unionissa eri aloja varten siten, että esimerkiksi maatalousasioista kokoontuvat päättämään kaikkien EU-maiden maatalousministerit. Ministerineuvostolla on paljon valtaa Euroopan unionissa, koska sillä on yhdessä Euroopan parlamentin kanssa valta hyväksyä tai hylätä Euroopan unionin komission ehdotukset direktiiveiksi ja budjetiksi.

Suuri valiokunta tekee päätöksen eduskunnan kannasta perehdyttyään EU:n päätösehdotukseen, valtioneuvoston sitä koskevaan kirjelmään ja erikoisvaliokunnan lausuntoon.Valtioneuvoston täytyy toimia suuren valiokunnan kannan mukaisesti, joten EU:n ministerikokoukseen lähtevä ministeri saa suurelta valiokunnalta evästyksen Suomen vaatimuksista tai tavoitteista.

Pääministerillä on valtaa myös EU-asioissa

Pääministerillä on selvä johtotehtävä Suomen politiikassa suhteessa EUroopan unioniin, koska pääministeri edustaa Suomea Euroopan unionin valtionjohtajien tapaamisissa, joita nimitetään Eurooppa-neuvostoksi tai EU-huippukokoukseksi. Pääministeri myös vastaa siitä, että valtioneuvosto valmistelee ja käsittelee Euroopan unionissa päätettävät asiat. Ennen Eurooppa-neuvoston kokousta hän antaa eduskunnan suuressa valiokunnassa selvityksen Suomen kannoista asioihin ja kokouksen jälkeen kertoo sen tuloksista parlamentaarisen valvonann toteutumiseksi.

Presidentillä on toimeenpanovaltaa

Perustuslain mukaan hallitusvalta kuuluu tasavallan presidentille ja valtioneuvostolle. Presidentin merkittävin tehtävä on tehdä Suomen ulkopolitiikkaa koskevat ratkaisut, tosin yhteistoiminnassa hallituksen kanssa.

Esimerkiksi kansainväliset velvoitteet, jotka eivät edellytä uusien lakien säätämistä, tulevat voimaan tasavallan presidentin asetuksella. Presidentti myös päättää sodasta ja rauhasta eduskunnan suostumuksella ja on Suomen puolustusvoimien ylipäällikkö. Presidentti voi valtioneuvoston esityksestä poikkeusoloissa luovuttaa ylipäällikkyyden toiselle Suomen kansalaiselle esimerkiksi sodan aikana. Suomen osallistumisesta kriisinhallintaoperaatioihin presidentti tekee myös päätöksen. Pesidentti voi lisäksi antaa asetuksia laissa säädetyn valtuutuksen nojalla liittyen tehtäviinsä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan johdossa, toisin sanoen siis rajavalvontaan, puolustusvoimiin tai ulkopolitiikkaan liittyvistä asioista. Asetukset valmistee ja esittelee asianomainen ministeriö ja ministeri.

Suomen ulkopolitiikasta päätetään nykyään hallituksen ulkopoliittisesssa valiokunnassa, jonka kokouksia presidentti käytännössä johtaa.Presidentti päättää kuitenkin esimerkiksi uusien valtioiden tunnustamisesta, diplomaatisuhteiden solmimisesta tai katkaisemisesta sekä siitä, ketä lähetetään kansainvälisiin neuvotteluihin edustamaan Suomea. Pienemmistä asioista muihin maihin ovat yhteydessä kunkin alan ministerit ja ministeriöt.

Presidentti voi pääministerin perustellusta aloitteesta ja eduskuntaryhmiä kuultuaan hajottaa eduskunnan eli määrätä ennenaikaiset kansanedustajain vaalit. Ilman pääministerin aloitetta presidentti ei enää voi hajottaa eduskuntaa, mutta toisaalta hän voi kieltäytyä hajottamasta eduskuntaa, vaikka  pääministeri tekisi siitä aloitteen. Sen sijaan ennen vuotta 1991 presidentin toimivaltaa uusien vaalien määräämiseen ei ollut rajoitettu. Presidentti myös muodollisesti ilmoittaa pääministeriehdokkaan eduskunnalle ja nimittää hallituksen, mutta tosiasiassa eduskunta tekee päätökset.

Presidentti vahvistaa eduskunnan hyväksymät lait, mitä ennen presidentti voi hankkia laista lausunnon korkeimmalta oikeudelta tai korkeimmalta hallinto-oikeudelta taikka molemmilta. Mikäli presidentti jättää lain vahvistamatta, se palautuu eduskunnan käsiteltäväksi joko voi joko hyväksyä sen muuttumattomana tai antaa raueta.

Presidentillä on virkanimitysvaltaa eli hän nimittää Suomen ulkomaanedustustojen päälliköt, kaikki vakinaiset tuomarit ja puolustusvoimain upseerit sekä oman kansliansa kansliapäällikön, oikeuskanslerin, korkeimpien oikeuksien tuomarit ja valtakunnansyyttäjän ja apulaisvaltakunnansyyttäjän.

Lisäksi presidentti voi yksittäisessä tapauksessa saatuaan lausunnon korkeimmalta oikeudelta armahtaa tuomioistuimen määräämästä rangaistuksesta tai muusta rikosoikeudellisesta seuraamuksesta joko kokonaan tai osittain.

 Presidentti myös myöntää erilaiset arvonimet ja kunniamerkit niin siviileille kuin sotilaillekin.

Kuvalähteet

Eduskuntatalo

- wikimedia commons
- lisenssi CC-BY 2.0 https://creativecommons.org/licenses/by/2.0/
- tekijä: Miemo Penttinen (https://www.flickr.com/people/miemo/)

Valtiovalta on kansalla

Valitse oikeat kaksi vaihtoehtoa

- Perustuslain mukaan eduskunat säätää lait
- Perustuslain mukaan vain hallitus saa tehdä lakiesityksiä
- Perustuslain muuttamiseen tarvitaan vähintään 2/3 enemmistö kansanedustajista
- Perustuslain muuttamiseen tarvitaan vähintään 5/6 enemmistö kansanedustajista

Yhdistä oikein

Yhdistä oikein

- Hallitukseen kuulumattomien puolueiden kansanedustajat
Feedback: oppositio
- Oppositiopuolueilla on enemmän kansanedustajia kuin hallituspuolueilla
Feedback: vähemmistöhallitus
- Oppositiopuolueilla on vähemmän kansanedustajia kuin hallituspuolueilla
Feedback: enemmistöhallitus
- Määrää valtiomuodon ja kansalaisen oikeudet
Feedback: perustuslaki

Eduskunnan päätösvalta

Eduskunta päättää

- valtionbudjetista ja laeista sekä valvoo hallitusta. Eduskunnan suurella valiokunnalla on tärkeänä tehtävänä valvoa hallituksen EU-politiikkaa. Järjestely on tehty sen vuoksi, että eduskunnan parlamentaarinen valvonta koskisi myös EU-asioita, ilman hidasta äänestysmenettelyä täysistunnoissa.
- ministereiden valinnasta hallitukseen, muttei pääministerin valinnasta. Eduskunta valitsee myös presidentin ja voi erottaa hänet.
- Suomen EU-politiikasta eli siitä, mitä kantoja suomalaiset ministerit ja pääministeri ottavat EU:n kokouksissa. Eduskunta kokonaisuudessaan äänestää Suomen kannasta joka asiaan, joten eduskunnan täysistunnon hyväksyntä tarvitaan kaikille EU:n päätöksille.
- valtioneuvoston asetuksien sisällöstä. Esimerkiksi opetusasetus, joka määrittelee, paljon eri aineissa on oppitunteja eri vuosiluokilla, on eduskunnan säätämä.

Lakiesitykset

Mahdollisuus tehdä lakiesitys on(valitse 3 oikeaa)

- yksittäisellä kansanedustajalla tai kansanedustajien ryhmällä
- kansalaisaloitteella(yli 50 000 allekirjoittaa)
- hallituksella
- presidentillä

Hallituksen muodostaminen

Valitse kaksi oikeaa vaihtoehtoa

- Hallitustunnustelija eli eniten ääniä saaneen puolueen johtaja esittää kaikille puolueille kysymyksiä. Samaa mieltä olevista puolueista muodostetaan hallitus.
- Puolueet haluavat hallitukseen, että saisivat omia tavoitteitaa hallitusohjelmaan, joka kertoo seuraavien neljän vuoden aikana harjoitettavan politiikan, esimerkiksi sen, lasketaanko pienituloisten vai suurituloisten verotusta.
- Presidentti valitsee pääministerin ja pääministeri valitsee hallituksen ministerit yksin
- Eduskunnan on nautittava hallituksen luottamusta

Lain säätämisen sietämätön helppous

Todennäköisimmin laiksi asti päätyy lakialoite, jonka on tehnyt

- Hallitus
- Presidentti
- Yksittäinen kansanedustaja tai alle 100 edustajan ryhmä
- Kansalaisaloite

Lain säätämisen vaiheet

Laita lain etenemisen vaiheet oikeaan järjestykseen

- Hallitus esittelee lain. Eduskunta käy lähetekeskustelun.
Feedback: 1
- Erikoisvaliokunta tekee muutoksia lakiin
Feedback: 2
- Yleisessä keskustelussa voidaan esittää vielä muutoksia lakiin, jolloin se lähetetään muutoksia varten vielä suuren valiokunnan käsiteltäväksi.
Feedback: 3
- Toinen käsittely, jsosa laki hylätään tai hyväksytään
Feedback: 4

Eduskunta ja Euroopan unioni

Miten eduskunta valvoo hallituksen toimintaa EU-asioissa?

- Suuri valiokunta kuulee vastuussa olevaa ministeriä Suomen kannasta ja antaa ohjeet neuvotteluihin
- Ei mitenkään, vaan hallitus päättää siitä yksin
- Eduskunna täysistunto kuulee joka asiassa pääministeriä ja ministereitä ja äänestää eduskunnan kannasta, joka sitoo hallitusta
- Suuri valiokunta kuulee Euroopan unionin ministerineuvostoa ja antaa sille ohjeita

Ryhmäkuri

Mitä ryhmäkuri tarkoittaa?

- Saman puolueen jäsenet kuuluvat samaan eduskuntaryhmään ja päättävät yhdessä, miten ryhmä äänestää. Kaikkien odotetaan äänestävän yhteisen päätöksen mukaan ja vastoin ryhmän kantaa äänestävät voidaan jopa erottaa.
- Oppositiopuolueet ovat omaa ryhmäänsä ja hallituspuolueet omaansa. Opposition odotetaan äänestävän aina hallitusta vastaan ryhmäkurin takia. Ryhmästä erotetaan, jos äänestää omantuntonsa mukaan. Ryhmiin on pakko kuulua.

Pääministerin valta

Pääministerillä on Suomessa paljon valtaa. Mitkä 3 seuraavista ovat pääministerin valtaan kuuluvia?

- Hallituksen johtaminen
- Eu-politiikan johtaminen ja muun muassa osallistuminen Eurooppa-neuvoston kokouksiin Suomen edustajana
- Hallituksen eronpyynnön jättäminen
- Eduskunnan hajottaminen

Presidentin valtaoikeudet

Valitse oikeat 2 vastausta.

Presidentti voi

- antaa asetuksia, joilla täsmennetään lain määräyksiä. Tämä oikeus koskee lähinnä rajavalvontaan, puolustusvoimiin ja muihin presidentille kuluviin ulko- ja turvallisuuspoliittisiin tehtäviin liittyviä lakeja ja asetuksia.
- Armahtaa elinkautiseen murhasta tuomitun vaikka ensimmäsien vankeuspäivän jälkeen, jos haluaa
- Hajottaa eduskunnan ja määrätä uudet eduskuntavaalit, vaikka hallitus haluaisikin jatkaa toimessaan.
- Erottaa pääministerin tai muita ministereitä, mikäli nämä eivät enää nauti hänen luottamustaan

Presidentin valtaoikeudet

Valitse oikeat 2 vastausta.

Presidentti nimittää

- Lähes kaikki Suomen korkeimmat oikeusviranomaiset ja tuomarit.
- Puolustusvoimien upseerit
- Ministerit ja ministeriöiden virkamiehet
- Läänien maaherrat