Title: Tiivistelmä politiikasta
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: I Hyvä yhteiskunta

Politiikka sanana merkitsee yhteisten asioiden hoitoa. Ilmiönä se on kuitenkin paljon monipuolisempi. Poltiitiikkaan on kuulunut jo antiikin ajoista asti puhetaito eli retoriikka, koska antiikin suorassa demokratiassa oli välttämätöntä vakuuttaa koko koolla ollut kansankokous omien ajatusten järkevyydestä.  Retoriikka tarkoittaa sitä, että puhuja vetoaa hyvin kuulijoihinsa esimerkiksi nasevilla, selkeillä ja muistettavilla iskulauseilla tai omaperäisillä vertauksilla tai hyvillä perusteluilla. Liturgia tarkoittaa sitä, että politiikko turvautuu kapulakieleen ollakseen sanomatta mitään. Tällöin vastausta ei ymmärrä oikeastaan välttämättä kukaan, eikä ainakaan keskiverto äänestäjä

Samaten populismi on aina ollut läsnä, koska kansaan on pitänyt vedota kansantajuisesti. Populismi tarkoittaa politiikan tyyliä, jonka mukaan politiikan pitäisi olla "kansan tahdon" ilmausta. Populistit korostavat yhteiskunnan jakoa tavalliseen kansaan ja elittiin, jota he pitävät korroptoituneena. Populistit tavoittelevat kansansuosiota usein kiihottamalla kansaa eliittiä tai jotain vähemmistöryhmää vastaan ja tekemällä katteettomia lupauksia siitä, että korjaavat yhteiskunnan ongelmat ja vallanpitäjien virheet.

Toisen maailmansodan jälkeen, etenkin 1960-luvulta lähtien, poliittisiksi on alettu mieltää aivan uusia asioita, esimerkiksi seksuaalisuus. Valtakulttuuri oli siihen asti määrittänyt, mikä on normaalia ja hyväksyttävää, mutta 1900-luvun jälkipuoliskolla valtakulttuurin arvoja kyseenalaistettiin. Myös ruoka on alettu nähdä poliittisena asiana etenkin ensin eläinten oikeuksien noustua poliittiseksi kysymyksesi ja nykyään myös ilmastonmuutoksen myötä, koska ruoan- ja etenkin lihantuotanto vaikuttaa niin merkittävästi päästöihin.