Title: I Hyvä yhteiskunta
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi

Yleensä ajatellaan, että yhteiskunta on olemassa yksilöitä varten, että heillä olisi hyvä elämä. Hyvä yhteiskunta on sellainen, joka takaisi siis hyvän elämän. Länsimaisissa yhteiskunnissa pidetään ihanteena kansalaisyhteiskuntaa, jossa ihmiset voivat vaikuttaa yhteisiin asioihin myönteisesti muutenkin kuin äänestämällä, esimerkiksi toimimalla vapaasti järjestöissä, puolueissa, yhdistyksissä ja niin edelleen. Yleensä esitetään, että yhteiskunnan vastuulla on tarjota mahdollisuuksia hyvään elämään, kuten opiskeluun ja terveydenhoitoon, kun taas yksilöllä on vastuu tehdä elämässään hyviä päätöksiä opiskelusta, työnhausta ja elintavoista.

Valtiota ja yhteiskuntaa ei pidä sekoittaa toisiinsa. Valtio on rajattu alue, jolla on valtaa ja voimaa(kyllä, tarvittaessa jopa aseellista voimaa, kuten poliisilla ja armeijalla) panna toimeen instituutioidensa(kuten eduskunnan)tekemät päätökset vaikka väkisin alueellaan, mutta yhteiskuntaan kuuluu kansalaisyhteiskunnan kaikki yhteisöt ja esimerkiksi kansantalous ja joka ikinen yksilö.

Länsimaissa tasa-arvo on nähty hyvän yhteiskunnan ehdottomana edellytyksenä siitä asti, kun siirryttiin demokraattiseen järjestelmään.  Tasa-arvo muuttaa kuvan hyvästä yhteiskunnatsa kuitenkin vain monimutkaisemmaksi. Mitä tarkoittaa koulutuksen tasa-arvo, sukupuolten tasa-arvo tai alueellinen tasa-arvo, kun tosielämässä kaikki eivät voi saada samaa koulutusta, sukupuolia kohdellaan eri lailla ja Suomen valtion eri alueetkin eroavat toisistaan? Mahdollisuuksien tasa-arvosta puhumalla voidaan ehkä kiertää tämä ongelma, koska sillä viitataan siihen, että kaikilla olisi samat mahdollisuudet riippumatta sukupuolesta tai syntyperästä tai tulotasosta.