Title: Valta pähkinänkuoressa
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: Osio V: Valta, valtio ja politiikka

Vallalla on lukuisia eri muotoja

    - poliittinen valta: lainsäädäntövalta: muodollinen, legaali valta
    - taloudellinen: yritysjohtajien päätökset ja vaikuttamismahdollisuudet kulissien takana
    - median valta: mitä asioita nostetaan mediassa esille
    - pakkovalta(väkivallan käyttömahdollisuus): valtiolla hallussaan muodollinen ja laillinen pakkovalta
    - mielipidejohtajien vaikutusvalta(karisman anatama valta)

- Verkostojen valta

- toisensa tuntevat hyödyntävät suhteitaan
- poliitikot, virkamiehet, yrittäjät, asiantuntija
- myös yksityiselämässä valtaa käytetään verkostojen kautta: ajatellaanpa vaikka puskaradiota tai muuta juoruihin perustuvaa verkostoa vallankäyttäjänä

Median valta
- median pitäisi paljastaa vallan väärinkäytöksiä ja antaa kansalaisille oikeaa tietoa, että demokratia toimisi(vallan vahtikoira)
- Mielipidevaltaa on esimerkiksi suurilla lehdillä(HS) tai mediataloilla, toimittajillakin
- Medialukutaito toisin sanoen lähdekriittisyys on tärkeää: rahoittajien tarkoitusperät, uutisten huono laatu ja valeuutiset voivat johtaa vääristellyn tai harhaanjohtavan tiedon välittämiseen.
- Yhteiskunnallinen tiedotustehtävä ei sinänsä sulje pois yleisön viihdyttämistä, mutta erääksi ongelmaksi voi muodostua se, että kaupallinen media ottaa liikaa huomioon rahoittajien - kuten mainostajien - toiveet ja keskittyy mainosrahojen toivosssa vain viihteellisiin aiheisiin
- Jos kaupallisen median omistus ja rahoitus keskittyy harvojen käsiin, media voi alkaa mielistelemään rahoittajien poliittisia kantoja

Järjestöjen valta

- Jotkin järjestöt vaikuttavat yhteiskunnalliseen päätöksentekoon( Greenpeace, Amnesty International), toiset tekevät yleishyödylllistä sivistys- tai kasvatustyötä(MLL, 4H, urheiluseurat tai Martat)
- Etujärjestöt ajavat jäsentensä etuja
    - työnantajien(Elinkeinoelämän keskusliitto) ja työntekijöiden järjestöt(Akava, STTK ja SAK)
    - Ay-liitot eli ammattiliitot: yli 70 % suomalaisista kuuluu niihin
      - sopivat työehdoista kaikkien puolesta(yleissitovat työehtosopimukset)
      - tiiviit suhteet vasemmistopuolueihin
      - osallistuvat poliittiseen päätöksentekoon(aiemmin tehtiin tupo-sopimuksia) kolmikannassa työnantajien ja hallituksen kanssa
      - voimakkain vaikutuskeino lakot
    - Myös muilla ryhmillä, esimerkiksi Suomen lukiolaisilla tai tietyn alueen asukkailla, on omia etujärjestöjä

Vaalit: kunta-, eduskunta-, Euroopan parlamentin ja presidentinvaalit

- “laiskan” helppo tapa vaikuttaa nopeastikin yhteiskuntaan on äänestäminen
- Suomessa on suhteellinen vaalitapa, joten puolueet saavat edustajia saamansa äänimäärän mukaan: ehdokas ei tule valituksi, jos ei kuulu tarpeeksi suureen puolueeseen.
- Eduskuntavaalit käydään vaalipiireittäin, että joka puolelta maata olisi väkimäärään suhteutettu edustus ja kunnallisvaalit tietenkin kunnittain.
- Euroopan parlamentin vaaleissa koko maa on yhtenä vaalipiirinä: Suomella on 13 paikkaa Euroopan parlamentissa.
- Presidentinvaalit ovat ainoa enemmistövaali Suomessa: eniten ääniä saanut voittaa

Suhteellinen vaalitapa

1. Aluksi lasketaan kunkin ryhmittymän kuten puolueen, vaaliliiton, yhteislistan tai valitsijayhdistyksen vaalipiirissä saama kokonaisäänimäärä.
2. Sen jälkeen kussakin ryhmittymässä ehdokkaat asetetaan järjestykseen henkilökohtaisten äänimäärien perusteella.
3. Jokainen ehdokas saa vertausluvun. Ryhmittymän, kuten puolueen, eniten ääniä saanut ehdokas saa vertausluvukseen ryhmittymän koko äänimäärän, toiseksi eniten ääniä saanut 1/2 ryhmittymän äänimäärästä, kolmanneksi tullut 1/3 ja niin edelleen.
4. Vaalipiirin kaikki ehdokkaat asetetaan lopuksi vertauslukujen mukaiseen järjestykseen, ja tästä listasta pääsee läpi niin monta ehdokasta kuin vaalipiiristä valitaan edustajia

D'Gondtin vaalitapa suosii suuria puolueita, koska ehdokkaan vertausluku on sitä suurempi, mitä enemmän puolue on saanut ääni.

Esimerkki:

Vaaleissa on jaossa kolme paikka.

Puolue A saa 10 000 ääntä. Sen kolme eniten ääniä saanutta ehdokasta ovat Virtanen, Karjalainen ja Määttä. Virtanen sai 3000 ääntä, karjalainen 1500 ja Määttä 500. Virtasen vertailuku on 10 000, Karjalaisen 5000 ja Määtän 3333.

Puolue B saa vaaleissa 3000 ääntä. Sen ehdokkaista Jonsered saa 1500 ääntä, Husqvarna 1000 ja Stihl 500.  Jonseredin vertailuluku on 3000, Husqvarnan 1500 ja Stihlin 1000.

Valituksi tulevat siis vain puolueen A ehdokkaat. Vaikka Jonsered ja Husqvarna saivat enemmän ääniä kuin Määttä, Määttä tulee valituksi puolueensa suuren äänimäärän antaman vertailuluvun turvin