Title: Demokratia ja perusoikeudet
Course: YH01 -Suomalainen yhteiskunta -oppikirjaton kurssi > Section: I Hyvä yhteiskunta

Tee tehtävät

Demokratia

Demokratia tarkoittaa kansanvaltaa ja sitä käytettiin antiikin Kreikassa ensi kerran. Antiikin Ateenan demokratiassa jokainen miespuolinen vapaa kansalainen äänesti jokaisesta päätöksestä kansankokouksessa. Tätä kutsutaansuoraksi demokratiaksi, koska jokainen kansalainen äänestää siinä suoraan jokaisesta päätöksestä. Nykyään länsimaissa, myös Suomessa on välillinen eli edustuksellinen demokratia, jota toteuttaa eduskunta lakeja säätäessään, kokoontuessaan valtiopäiville eduskuntatalossa. Suomen kansa valitsee kansanedustajat eduskuntaan päättämään asioista, kuten lakien säätämisestä. Eduskunta myös valitsee maan  pääministerin ja siten hallituksen. Pääministerillä ja hallituksella on nykyään käytännössä takanaan aina yli puolet kansanedustajista, jolloin  hallitus pysyy pystyssä. Tätä nimitetään enemmistöhallitukseksi. Eduskunnassa on myös oppositio eli hallitukseen kuulumattomat puolueet ja niiden kansanedustajat, jotka kritisoivat hallitusta.

Demokratiaan kuuluu kuitenkin muutakin kuin vapaat ja rehelliset vaalit, jotka toki ovat sen ehdoton edellytys. Kansalaisilla täytyy olla sananapaus, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus sekä luottamus oikeusvaltioon, että demokratia voi toimia. Ilman näitä demokratia jää vain kuolleeksi kirjaimeksi, vaikka vaaleja järjestettäisiinkin, koska todellisia muutoksia ei voida vaatia ilman näitä vapauksia ja luottamusta siihen, etteivät valtio ja sen viranomaiset vainoa vallanpitäjien kanssa eri mieltä olevia. Suomessa nämä oikeudet turvataan perustuslaissa, jossa turvataan myös monia muita perusoikeuksia, jotka eivät liity demokratiaan sinänsä.

Demokratian edellytykset

Yhdistä oikein parit

- Kansalaiset valitsevat vaaleissa edustajia, jotka tekevät päätöksiä
Feedback: välillisessä demokratiassa
- Kansalaiset äänestävät päätöksistä esimerkiksi kansankoukouksissa
Feedback: suorassa demokratiassa
- Täysi-ikäiset opposition edustajat saavat vapaasti asettua ehdolle ja esiintyä julkisuudessa, eikä äänien laskennassa huijata
Feedback: vapaissa ja rehellisissä vaaleissa
- Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus näkyy käytännössä
Feedback: poliittisissa puolueissa ja liikkeissä

Perusoikeuksista

Suomalaisilla on niin sanottuja perustuslaissa taattuja perusoikeuksia. Osa näistä oikeuksista liittyy selkeästi valtiomuotoomme, eli siihen, että Suomi on edustuksellinen parlamentaarinen demokratia. Jokaisella kansalaisella on siis ensinnäkin , kuten äänestäminen ja ehdolle asettuminen vaaleissa, sananvapaus ja yhistymis- ja kokoontumisvapaus. Oikeusvaltioperiaate sanelee sen, että valtio ei saa mielivaltaisesti pidättää tai rangaista ihmisiä teoista, jotka eivät ole laittomia, siis laissa rikoksiksi säädettyjä. Syrjinnän ja kidutuksen kielto ovat samanlaisia ihmisoikeuksia, jotka perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin, jotka lähes kaikki maailman maat ovat allekirjoittaneet.

Perustuslaki on laki, jonka pohjalta kaikki muut lait säädetään ja yhteiskunta toimii. Perustuslaissa on määritelty muun muassa valtiomuodoksi demokratia eli kansanvalta ja vallan kolmijako sekä perusoikeudet ja kansalaisten velvollisuudet. Perustuslain muuttaminen on vaikeutettua. Tavallinen laki tulee voimaan yksinkertaisella enemmistöllä, mikä tarkoittaa, että sitä kannattaa yli puolet kansanedustajista. Perustuslainmuutos on ensin hyväksyttävä  yksinkertaisella enemmistöllä. Seuraavien eduskuntavaalien jälkeen laki voidaan hyväksyä muuttumattomana 2/3 enemmistöllä. Perustuslain muutosta voidaan nopeuttaa, mikäli se julistetaan eduskunnan 5/6 enemmistöllä kiireelliseksi. Tämän jälkeen laki voidaan hyväksyä heti 2/3 enemmistöllä.

Oikeuksia voidaan luokitella myös positiivisiksi ja negatiivisiksi oikeuksiksi. Negatiivisia oikeuksia ovat sellaiset, joita ei ihmisiltä saa valtiovallan toimesta ottaa pois, esimerkiksi vapaus. Positiivisia oikeuksia ovat taas sellaiset, jotka julkinen valta antaa ihmisille, esimerkiksi ilmainen koulutus, terveydenhoito ja sosiaaliturva. Euroopan Unionin maissa negatiiviset oikeudet toteutuivat lähes poikkeuksetta hyvin, mutta etenkin uusissa Itä-Euroopan jäsenmaissa positiivisia oikeuksia on niukalti niiden köyhyyden ja sosiaaliturvan matalan tason vuoksi.

Suomalaisilla on myös kansalaisvelvollisuuksia, kuten maanpuolustusvelvollisuus, velvollisuus auttaa hädässä olevia ja noudattaa lakia.

Parustuslaki turvaa perusoikeudet

Yhdistä oikein

- Negatiivinen oikeus
Feedback: Viranomainen ei saa pahoinpidellä tai vangita syyttä
- Positiivinen oikeus
Feedback: Esimerkiksi ilmainen kouluruoka
- Perustuslain säätäminen vaatii
Feedback: 2/3 enemmistön kansanedustajista
- Tavallisen lain säätäminen vaatii
Feedback: yksinkertaisen enemmistön kansanedustajista

Ihmisoikeudet, perusoikeudet ja kansalaisvelvollisuudet

Valitse oikea

- Suomessa ihmisoikeuksia noudatetaan, koska perustuslaki takaa ne ja Suomi on sitoutunut myös kansainvälisin sopimuksin niitä noudattamaan. Kaikissa maissa niitä ei noudateta. Suomalaisilla on myös kansalaisvelvollisuuksia, kuten maanpuolustusvelvollisuus, velvollisuus auttaa hädässä olevia ja noudattaa lakia.
- Suomalaisilla on hyvät negatiiviset oikeudet, koska valtio ei vangitse tai surmaa kansalaisiaan tai rajoita sananvapautta. Positiiviset oikeudet Suomessa ovat huonommat kuin monissa EU-maissa, koska niistä valtio saa päättää itse. Suomalaisilla on myös kansalaisvelvollisuuksia, kuten asevelvollisuus.

Demokratia ja diktatuuri

Demokratia edellyttää, että kansalaisten perusoikeudet toteutuvat, tosin jotkin demokratiat eivät ole täysin vapaita, esimerkiksi Turkissa ja Venäjällä rajoitetaan mielipiteenilmaisua tai sorretaan poliittisia vastustajia. Valko-Venäjä on taas nimetty joskus Euroopan viimeiseksi dikatuuriksi, vaikka sielläkin pidetään vaaleja.

Diktatuureissa demokratiaa ei ole ensinkään, koska ihmisiltä puuttuvat kaikki vapaudet ja myös vallanpitäjien arvostelu on kielletty, eikä myöskään oikeusvaltioperiaatetta kunnioiteta, vaan poliittisia vastustajia tai vähemmistöjä voidaan vainota ja vangita, usein kiduttaa ja surmatakin, jopa täysin ilman syytä. Jos vaaleja pidetään, ne ovat epärehellisiä ja epävapaita. Äänestäjiä voidaan uhkailla tai pakottaa äänestämään vallanpitäjää tai yksinkertaisesti väärentää ääniä. Parhaat diktaattorit ovat saaneetkin jopa yli 100% äänisaaliita vaaleissa! Diktatuurin haittapuolia on se, ettei vaihtoehdoista ikinä vapaasti keskustella, koska oppositio ei saa arvostella vallanpitäjiä, joten pitkällä tähtäimellä päätökset ovat yleensä huonoja ja palvelevat vain diktaattorin tai tämän lähipiirin etuja. Lyhyellä tähtäimellä diktatuuri voi saada aikaan nopeammin tuloksia, esimerkiksi terveydenhoito voi olla joissain diktatuureissa parempaa kuin joissain demokratioissa.

Diktatuurit

Valitse oikein

- Diktatuurissa ihmisillä ei ole poliittista tai henkilökohtaista vapautta, koska perusoikeudet ja oikeusvaltioperiaate ei toteudu. Diktatuureissa loukataan ihmisoikeuksia, toisissa enemmän, toisissa vähemmän. Diktatuuri voi olla yhden johtajan johtama maa, kuten Pohjois-Korea tai puoluediktatuuri, kuten kommunistisen puolueen johtama Kiina.
- Diktatuurit ovat köyhiä ja kurjia maita verrattuina demokratiaan. Diktatuureissa vainotaan seksuaalivähemmistöjä. Diktatuureissa ei ole terveydenhoitoa, eikä julkisista varoista maksettua koulutusta. Diktatuurit ovat yhden miehen eli kuninkaan tai keisarin johtamia valtioita.

Perusoikeuksien toteutuminen Suomessa

Suomessa perusoikeuksien toteutuminen on uhattu kolmella eri tavalla

- positiivisia oikeuksia uhkaavat usein kuntien säästöt, koska perustulaissa luvattuja opetusta ja terveyudenhoitoa karsitaan
- ihmisten liikkumisen ja netin valvonta loukkaa yksityisyyttä, joka on yksi perusoikeuksista. Tästä esimerkki ovat terrorismin torjunnan nimissä tehdyt vaatimukset lisävalvonnasta tai ajoneuvon paikannukseen pohjautuva liikenneverotus, jota on ehdotettu.
- poikkeusoloissa, kuten sodan aikana valtioneuvosto (hallitus ja presidentti) voi rajoittaa kaikkia perusoikeuksia

Sananvapautta rajoitetaan, että toisten ihmisten oikeus tasa-arvoon, yksityisyyteen ja kunniaan toteutuisi. Mitä vaan saa kyllä julkaista, mutta kansanryhmää vastaan kiihottaminen, yksityiselämää loukkaavan tiedon levittäminen tai kunnianloukkaaminen ovat rikoksia, joista saa jälkikäteen rangaistuksen. Suomessa ei siis ole ennakkosensuuria, jossa estettäisiin edes näitä lakeja rikkovan tiedon levittäminen, vaan sananvapautta väärin käyttänyt joutuu vasta jälkikäteen vastuuseen teoistaan.

Sananvapaus ja rangaistus

Yhdistä oikein rikosnimike ja sananvapauden väärinkäyttöä kuvaa esimerkki

- "Erityisesti somalit ja irakilaiset maahanmuuttajat raiskaavat, koska se kuuluu islaminuskoon." - Kansanedustaja somessa liittyen uutisoituihin seksuaalirikosepäilyihin
Feedback: Kansanryhmää vastaan kiihottaminen
- "Naapurin täti on prostituoitu" - Naapuri naapurin tädistä, jonka ammatti oikeasti on opettaja
Feedback: Solvaus
- "Kunnanjohtaja sairastaa kaksisuuntaista mielialahäiriötä" - terveyskeskuksen mielenterveyshoitaja somessa kunnanjohtajasta, joka on maanisdepressiivinen.
Feedback: Yksityiselämää loukkaavan tiedon levittäminen