Title: Miten tehdä MOOC omilla ehdoilla alustan ehtojen sijaan?
Course: DEMOtyötila: Digivisio MOOCin suunnittelu ja rakentaminen > Section: MOOC-opinnon rakentaminen verkko-oppimisympäristöön

Verkko-oppimisympäristö tuntuu monesti enemmän kahleilta kuin hiekkalaatikolta, jossa rakentaa opetusta vapaasti. MOOC-opinnoissa tämä vastakkainasettelu korostuu entisestään, sillä kurssi tuotetaan vain ja ainoastaan verkkoon: xMOOCeissa henkilökohtaiseen vuorovaikutukseen ei välttämättä erityisesti aina pyritä ja cMOOCeissa vuorovaikutus pitäisi pystyä rakentamaan alustalle soljuvasti.

Alustan kahleista vapautuminen vaatii hieman mielikuvista ja tähän osioon on myös kasattu hyviä keinoja siihen, miten elävöittää MOOCia hyvinkin yksinkertaisilla tavoilla ja alustasta oikeastaan välittämättä. Tavoitteena MOOCia rakentaessa on kuitenkin myös se, että se heijastaa opinnon opettajan tapaa tuottaa pedagogista sisältöä ja vastata erilaisten oppijoiden tarpeisiin. Vilkaise alla olevat esimerkit, joiden avulla voit toteuttaa MOOC-opinnon paremmin omista lähtökohdista lähtien.

Oppimisanalytiikka

Lähde: Society of Learning Analytics Research -youtube-kanava.

Aloitetaan oppimisanalytiikasta. Oppimisanalytiikka tarkoittaa opiskelijoiden oppimistapahtumissa tuottaman datan mittaamista, keräämistä, analysointia ja raportointia. Tämän datan avulla pystytään seuraamaan oppijoiden oppimisen etenemistä, siinä ilmeneviä hankaluuksia ja esimerkiksi eri oppimistapojen tuottamia tuloksia opinnossasi.

Yksinkertaisimmillaan pääset oppimisanalytiikkaan käsiksi pyytämällä opiskelijoilta välipalautetta ja jatkuvaa palautetta tehtävänantojen välissä. Palaute voi olla naamioitu myös keskusteluksi tai itsearvioinniksi - pääasia on se, että saat dataa kerättyä. Palaute voi olla sidottu tehtävän palautukseen, se voi olla osana testien kysymyksiä tai se voi olla erillinen osio aina moduulin jälkeen. Jotkin alustat mahdollistavat myös suoraan oppimisanalytiikan tarkkailun esimerkiksi seuraamalla tehtävien yrittämiskertoja, tehtävissä vietettyä aikaa tai opiskelijoiden etenemistä pinoutuvasti avautuvien osioiden auetessa. Voit kerätä dataa itse parhaaksi katsomallasi tavalla suoraan opiskelijoiden kanssa esimerkiksi opiskelijoiden täyttämillä valmislomakkeilla tai muulla tavalla.

Perehtyessäsi oppimisanalytiikkaan, pääset näkemään, mitkä asiat opinnossasi toimivat, ja missä asioissa opiskelijat tarvitsevat tukea tai opintoa voisi muotoilla paremmaksi oppimisen kannalta. Kerättävää analytiikkaa on monenlaista eikä varsinkaan alussa kannata kerätä kaikenlaista tai kaikesta palautetta - keskity sellaisiin asioihin, joissa joko kokemuksesta tiedät olleen hankaluuksia tai olet itsevarma pedagogiikan toteutuksen kannalta. Oppimisanalytiikkaa on monenlaista, joten kannattaa valita datankeruutapa niin, että se parhaiten tukee tavoitteitasi. Alla oppimisanalytiikan alalajeja:

Käyttäytymisanalytiikka: Seuraa opiskelijoiden toimintaa oppimisalustalla, kuten sivuston käyttöä, tehtyjen tehtävien määrää ja vastauksia ja uudelleenyritysmääriä. Käyttäytymisanalytiikan avulla voidaan tunnistaa opiskelijoiden vahvuudet, heikkoudet ja oppimistrendit.

Suoriutumisanalytiikka: Seuraa opiskelijoiden suoritusta arviointeihin ja tehtäviin liittyen. Tämä voi sisältää arvosanojen, tehtävien palauttamisen aikataulun ja muiden suoritukseen liittyvien tietojen analysointia. Suoriutumisanalytiikka auttaa hahmottamaan oppimisen menestystekijöitä ja tarjoaa tietoa kehityskohteista.

Oppimistekniikka-analytiikka: Seuraa ja havainnoi opiskelijoiden käyttämiä oppimistekniikoita ja niiden tuottamia tuloksia. Saat tietoa siitä, miten eri tavoin opiskelijat oppivat kurssillasi ja miten voit tukea erilaisia oppijoita ja oppimistekniikoita MOOCissasi.

Vuorovaikutusanalytiikka: Seuraa opiskelijoiden vuorovaikutusta keskenään, opettajan kanssa ja oppimateriaalin kanssa. Vuorovaikutusanalytiikan avulla pääset kiinni opiskelijoiden ongelmakohtiin sekä siihen, miten vuorovaikutusta voi kehittää oppimisen tueksi.

Saavutusanalytiikka: Seuraa opiskelijoiden edistymistä ja saavutusten tavoittelua kurssin aikana. Tämä toimii erinomaisesti pelillistämisen kanssa. Aseta opiskelijoille selkeitä tavoitteita analytiikan tueksi ja hio näitä tukeaksesi oppimista. Saavutusten ja tavoitteiden analytiikka auttaa opettajia ymmärtämään opiskelijoiden motivaatiotasoa ja tarjoamaan tarvittaessa lisätukea.

Ennustava analytiikka: Hyödynnä historiallista dataa ja ennustavia malleja ennakoimaan opiskelijoiden tulevaa suoritusta ja tarpeita. Tämä auttaa opettajia tunnistamaan riskiryhmät ja tarjoamaan ennaltaehkäisevää tukea tarvittaessa. Tämä data on parhaimmillaan paras kehittämisen väline sillä se kokoaa kaiken muun datan.

Esimerkki:

Esimerkkinä suoriutumisanalyytikan ja käyttäytymisanalytiikan käytöstä MOOCissa toimii suoritumisanalytiikan osalta Oulun yliopiston kauppakorkeakoulun A Basic Understanding of Blockchain 2 ECTS -MOOC-kurssin moduuli- ja tehtävärakenne, jossa jokaista oppituntia seuraa aina oma lyhyt tenttinsä, jossa läpipääsyvaatimus on vähintään 75 % oikein. Näissä tenteissä suoriutumiskertoja havainnoimalla olemme pystyneet näkemään, mitkä ovat opiskelijoille vaikeimpia asioita ymmärtää ja palautetta keräämällä, olemme myös pystyneet selvittämään, mitkä osiot ovat opiskelijoista mielenkiintoisimpia.

Opiskelijat pystyvät myös kurssilla kuuntelemaan tarvittaessa koko kurssisisällön. Ennustimme, että tekstimateriaali ei välttämättä tue kaikenlaisten oppijoiden oppimista, ja olimme oikeassa. Keräsimme myös dataa siitä, kuinka paljon audiotiedostoja käytetään, ja noin 60 % läpäisseistä hyödyntää niitä. Samalla olemme keränneet dataa siitä, miten kurssille valitut erilaiset muut oppimisen avusteet, kuten yhteiset kertaukset ja esimerkiksi opinnoissa jatkuvasti mukana kulkeva opaskoira Block vaikuttavat oppijoiden motivaatioon ja onnistumiseen. Olemme havainneet, että kertausmateriaalit ovat todella hyödyksi ja Blockin läsnäoloa ja vuorovaikutusta arvostaa noin 80 % läpäisseistä opiskelijoista.

Näitä tietoja analysoimalla pystymme panostamaan paremman materiaalin tuottamiseen opiskelijoille hankalissa kohdissa ja ideoimaan uutta kurssitoteutusta keskittyen tuottamaan sisältöä opiskelijoita kiinnostavan aihealueen ympärille. Ja yksikään näistä ideoista ei olisi vaatinut lopulta enempää kuin nivaskan paperia tai yksinkertaisen Forms-lomakkeen upotettuna verkkoon.

Kopio itsellesi upotin!

HTML-koodin pätkä, jolla saa upotettua lähes mitä tahansa verkkosivusisältöä tekstieditoreihin, joissa on HTML-editori sisäänrakennettuna:

<div><br><iframe width="560" height="415" src="KOPIO VERKKOSIVUN OSOITE TÄHÄN" frameborder="0" webkitallowfullscreen="" mozallowfullscreen="" allowfullscreen="" loading="lazy"></iframe><br>
</div><br>

Voit säätää ikkunan kokoa muuttamalla width="560" ja height="415" kohtia.

Vuorovaikutteisuus

Oppimista edistää erityisesti emotionaalinen kontakti oppimateriaaliin, ja vuorovaikutus synnyttää tätä emotionaalista kontaktia. Vuorovaikutteisuus on mahtava tapa ruokkia aktiivista oppimista ja vähentää oppijan passiivisuutta oppimateriaalin, opettajan ja muiden oppijoiden suhteen. Vuorovaikutus voi yksinkertaisimmillaan olla keskustelutehtäviä, lyhyitä interaktiivisia ennakkoon nauhoitettuja demonstraatioita, automaattista palautetta tai vaikkapa yhteisten muistiinpanojen tekemistä MOOC-kurssin aikana. Ja jälkimmäinen toimii sekä xMOOCeissa että cMOOCeissa, kunhan sen valmistelee tarpeeksi hyvin.

Vuorovaikutus on myös materiaalin kanssa vuorovaikuttamista. Opiskelijan ohjaaminen aktiivisesti vuorovaikuttamaan materiaalin kanssa vahvistaa muistijälkeä, helpottaa harjoitusten suunnittelua ja parantaa oppimista. Opiskelija sitoutuu vuorovaikutteisiin materiaaliin myös paremmin kuin vain passiiviseen "paperipinoon". Vuorovaikutteista oppimateriaalia voi tuottaa esimerkiksi vuorovaikutteisten videoiden (yksinkertaisimmillaan videon sisällä on tehtävä tai video ohjaa suoraan tehtävän teossa vaihe vaiheelta). Lisäksi voit tuottaa H5P-työkaluilla vuorovaikutteista sisältöä, kuten vuorovaikutteisen kirjan tai esimerkiksi lyhyen vuorovaikutteisen demonstraation. Hyvä keino on myös luoda materiaali, jonka sisällä on suoraan kyselyitä tai kysymyksiä asiaan liittyen. Pienikin vuorovaikutteinen aktivointi esimerkiksi tiedonetsintää hyödyntämällä tuottaa vuorovaikutusta materiaalin kanssa - kynnys aloittaa on siis matala eikä käytännössä vaadi alustalta mitään.

Kun pohdit vuorovaikutteisuutta MOOC-kurssilla, pohdi, miten itse tahtoisit vuorovaikuttaa muiden kurssilaisten ja opettajan kanssa. Alta löydät keinoja ja esimerkkejä tuottaa vuorovaikutusta ja emotionaalista yhteyttä oppimiseen.

Demonstraatiot: Tuota verkkodemonstraatiota kuten videota tai click-and-choose-sisältöä kurssille opiskelijoiden käyttöön. Luo esimerkiksi VR- tai AR-kokemuksia, joissa opiskelijat voivat tutkia esimerkiksi laboratorioympäristöjä tai historiallisia tapahtumia. Tämä onnistuu näppärästi esimerkiksi H5P-työkaluilla tai ThingLink-ohjelmistolla.

Vuorovaikutteiset videot: Tuota videoita, joiden aikana opiskelija suorittaa tehtäviä tai vastaa kysymyksiin edetäkseen. Voit tuottaa myös videoita, jotka ohjaavat seuraavaa tehtävää ja antavat palautetta opiskelijan suoriutumisesta vastauksen perusteella.

Kyselyt: Luo säännöllisiä kyselyitä, jotka kannustavat opiskelijoita aktiiviseen osallistumiseen ja kriittiseen ajatteluun.

Kollaboratiiviset dokumentit ja tiedostojen jakaminen: Mahdollista yhtäaikainen työskentely samassa dokumentissa tai muussa ryhmässä esimerkiksi Google Docsin tai Teams-alustan avulla.

Keskustelufoorumi: Luo aktiivinen keskustelufoorumi, jossa opiskelijat voivat vaihtaa ajatuksiaan ja ideoitaan kurssin aiheista.

Simulaatiot ja skenaariot: Hyödynnä simulaatioita, jotka auttavat opiskelijoita ymmärtämään monimutkaisia käsitteitä ja prosesseja visuaalisesti ja interaktiivisesti. Anna opiskelijoille pohdittavaksi ja työstettäväksi käytännön tilanteita heijastelevia skenaarioita osana kurssitehtäviä. Skenaario-oppimisesta voit lukea lisää Mediamaisterin skenaariopohjaisen verkkokoulutuksen ohjeista.

Pelillistäminen: Luo esimerkiksi pisteytysjärjestelmä, saavutuksia ja palkintoja, jotka motivoivat opiskelijoita etenemään kurssilla ja saavuttamaan tavoitteet. Pelillistäminen on mainio tapa kasvattaa emotionaalista sitoutumista materiaaliin ja hyödyntää oppimisanalytiikkaa osana vuorovaikutusta. Voit kuunnella lisää pelillistämisestä, sen eri muodoista ja hyödyistä pelillistämistä oppimisen välineenä käyttäviltä asiantuntijoilta Rob Alvarezin Professor Game -podcastin jaksoista.

Esimerkki:

Esimerkkikurssi ei varsinaisesti ole MOOC, mutta toimii hyvin pitkälle xMOOC-periaatteella. Vuosittain Oulun yliopiston kauppakorkeakoulussa opetetaan uusille opiskelijoille O365-ohjelmistojen käyttö osana opintojen suunnittelun kurssia. Kurssi pyörii täysin kahdella periaatteella: 1) opiskelija tekee erilaisia lyhyitä oppitunteja, joita ohjataan valmiiksi kuvatuilla videoilla ja automaattisella palautteella, ja 2) opiskelija kerää kurssin aikana itselleen kokemuspisteitä ja kurssin puolen välin paikkeilla pystyy itse valitsemaan, millaisista oppitunneista ja tehtävistä nämä pisteet kerää. Tehtäviä tehdessään opiskelija vuorovaikuttaa askel-askeleelta luotujen videoiden kanssa ja pyrkii tekemään niiden avulla suorituksensa.

Käytännössä tämä toimii niin, että jokaisen lyhyen videon jälkeen on tehtävä, ja jokaisen tehtäväpalautuksen jälkeen opiskelija saa automaattisen palautteen riippuen suoriutumisestaan sekä välittömästi mahdollisuuden yrittää uudestaan. Vuorovaikutteinen tehtävä-palaute-eteneminen ympyrä ruokkii suorittamista ja opiskelijat suorittavat tästä syystä pidemmätkin oppituntikokonaisuudet usein kerralla. Ison osion päätteeksi on aina spesifioitu itsearviointi ja palauteosio, jossa opiskelija pohtii, mikä oli hänelle merkittävin osuus, pohtii osion taitojen käyttöä tulevaisuudessa ja vastaa muihin relevantteihin kysymyksiin.

Oppimisen vuorovaikutusta tuetaan siis yhtä aikaa hyödyntämällä demonstraatiovideoita, vuorovaikutteisia videoita, automaattista palautetta, pelillistämistä ja kyselyjä. Kaiken tämän pystyy implementoimaan lähes alustasta huolimatta.

Monenlainen media ja sisältö

Monenlaisesta mediasta ja sisällöstä puhuttiin jo visuaalisuusosiossa, mutta on hyvä pureutua siihen myös MOOCin omaehtoisen ja alustasta riippumattoman rakentamisen näkökulmasta. Monenlaista mediaa tuottamalla pystyt valikoimaan alustasta huolimatta itsellesi parhaat tavat opettaa tiettyjä sisältöjä ja aktivoida opiskelijoita medioiden avulla. Voit myös ohjata cMOOCeissa opiskelijoita tuottamaan omaa mediaansa yhteistyössä muiden opiskelijoiden kanssa.

Helpoimmillaan voit yksinkertaisesti linkata sisältöösi alustan ulkopuolelle ja käyttää alustaa vain materiaalin jakoalustana ja osaamisen testaamiseen. Parasta on kuitenkin aina rakentaa toimiva kokonaisuus, jossa pitää omasta opetustyylistään kiinni. Pohdi ainakin seuraavien mediatyyppien käyttöä MOOC-kursseillasi.

Videot: Tuota lyhyitä opetusvideoita, joissa käsitellään kurssin keskeisiä aiheita ja käsitteitä havainnollisesti. Pidä videon kesto alle kuudessa minuutissa ja pyri siihen, että keskityt videossa ydinsisältöön. Voit videon sisällä esittää kysymyksiä vuorovaikutteisesti, tuottaa demonstraatiota opetettavasta asiasta tai ohjata videon jälkeen suoraan sitä koskevaan tehtävään. Voit tuottaa videot joko alustan sisälle tai ulkopuolelle, jolloin sinun ei tarvitse toimia alustan ehdoilla vaan voit lähteä liikkeelle omista lähtökohdistasi ja ydinosaamisestasi.

Artikkelit ja tutkimukset: Tarjoa opiskelijoille artikkeleita ja tutkimuksia, jotka syventävät heidän ymmärrystään kurssin aiheista. Voit jakaa artikkelit sähköisesti montaa eri kautta, pohdi, mikä sopii sinulle parhaiten.

Podcastit: Tarjoa podcast-jaksoja, joissa keskustellaan ajankohtaisista aiheista ja sovelletaan kurssin oppimista käytännön tilanteisiin. Voit ohjata ilmaisiin palveluihin, tuottaa podcastit itse tai pyytää opiskelijoita tekemään podcastin valitsemastaan aiheesta.

Animaatio ja sarjakuva: Hyödynnä animaatioita ja sarjakuvia havainnollistamaan monimutkaisia käsitteitä ja tekemään oppimisesta viihdyttävämpää ja kiinnostavampaa. Tutustu ilmaiseen animointiin esimerkiksi Canvan kautta - pienelläkin saa paljon aikaan.

Esimerkki:

Oulun yliopiston kauppakorkeakoulun Procurement and Supply Chain Management -kurssilla pyritään tukemaan etävaihtoa kansainvälisille opiskelijoille. Kurssi toimii cMOOC-periaatteella, ja hyödyntää sekä asynkronista että synkronista opiskelutapaa. Keskeisimmät monenlaiseen mediaan liittyvät tehtävät kurssilla ovat kuitenkin opiskelijoiden itse valitsemastaan aiheesta tuottama podcast sekä myöhemmin oppitunti, jossa hyödynnytetään yhtä aikaa sekä videoita, podcasteja että artikkeleita. Videoista ja podcasteista tehdään yhteiset muistiinpanot ja vastataan yhteisiin kysymyksiin muiden kanssa, ja artikkeleiden osalta vastataan artikkeleiden ydinkysymyksiä koskeviin monivalintakysymyksiin yksin. Tämän kaiken pystyisi teoriassa toteuttamaan pelkällä ohjeistuksella ja keskitetyllä materiaalijaolla, ja tähän lähdettiinkin kurssin pedagogisen suunnittelijan halusta eikä alustan mahdollisuuksista lähtöisin.

Et ole yhden alustan vanki!

Voit aina tarvittaessa sekoittaa eri oppimisalustoja kurssillasi. Voit esimerkiksi tehdä materiaalipankin ja automaattisesti tarkistuvat tehtävät Moodleen, mutta siirtää keskustelut, oppitunnit, itsearvioinnit ja muut synkroniset tai asynkroniset esimerkiksi Howspaceen. Käytä sitä, mikä toimii parhaiten - tärkeää on vain kiinnittää huomioita opiskelijoiden ohjaamiseen eri alustojen välillä oikeisiin paikkoihin.

Korkeakoulu:

Korkeakoulu osoittaa opettajalle käytettävissä olevat alustat, ja huolehtii opettajan pedagogisesti ja digitaalisesta tuesta siten, että opettaja pääsee toimimaan omasta ammatillisesta lähtökohdastaan eikä tarjotun alustan lähtökohdasta.

Opettaja:

Opettaja valmistelee materiaalinsa omista lähtökohdistaan ja pohtii millaista vuorovaikutusta, mediaa ja oppimisanalytiikka tahtoo kurssillaan käyttää. Opettaja työstää pedagogisista vahvuusalueistaan sisältöä, joka tukee oppimista ja tuottaa osaamista opiskelijalle. Opettaja tekee tarvittavat valinnat ja ottaa tuen vastaan niiden valintojen sovittamiseksi alustalle. Opettaja on vastuussa siitä, millaisia ratkaisuja alustalle tuotetaan ja hän vastaa opinnon ohjeistuksesta opiskelijoille.

  Työkalut:

Työkalut tukevat opettajan lähtökohdista tapahtuvaa opinnon suunnittelua. Työkalujen avulla opettaja irtautuu alustan luomista kahleista, ja työkalut mahdollistavat monipuolisen vuorovaikutukset, materiaalin ja oppimisanalytiikan käyttämisen.

Täydennä pedagogiseen käsikirjoitukseesi toteutus omilla ehdoillani. Ota huomioon ainakin seuraavat asiat.
- Aiotko kerätä oppimisanalytiikkaa kurssillasi?
- Luotko millaista mediaa kurssillesi? Luovatko opiskelijat myös mediaa?
- Millaista materiaalia tuotat kurssille ja miten vahvistat sen vuorovaikutteisuutta opiskelijoiden kanssa?
- Suunnitteletko synkronista vai asynkronista kurssia? xMOOCia vai cMOOCia?
- Millaiset tarpeet ja suunnitelmat sinulla on kurssisi toteuttamiseksi?
- Millaisia mahdollisuuksia erilaiset oppimisalustat sinulle tarjoavat?
- Mitä alustaa aiot käyttää? Onko sinulla mahdollisuus käyttää myös toista alustaa rinnalla?
- Millaisia työkaluja aiot käyttää opinnon suunnitteluun omasta lähtökohdastasi?

Lähteet

Society of Learning Analytics (SoLAR) https://www.solaresearch.org/about/what-is-learning-analytics/

Mediamaisteri: Skenaaripohjoinen verkkokoulutus: Tehokasta oppimista virtuaalisessa ympäristössä. https://www.mediamaisteri.com/blog/skenaariopohjainen-oppiminen?utm_campaign=Blogitiedotteet&utm_medium=email&_hsmi=277516999&_hsenc=p2ANqtz-_grgLdwnHlfo7s4XYguCplaPGOCyJJ2HavMZXsAuAifJDTvBAIVeMFRW960ZbsVEoxJCB9x08o0zM5UfGMaml7hr6kdA&utm_content=277516999&utm_source=hs_email

Professor Game -podcast: Rob Alvarezin Professor Game -podcastin jaksoista.