Title: Mitoitus ja kuormittavuus
Course: DEMOtyötila: Digivisio MOOCin suunnittelu ja rakentaminen > Section: MOOC-opinnon pedagoginen suunnittelu

MOOCit voivat olla hyvin eri laajuisia. Suomalaisten korkeakoulujen MOOCit ovat yleensä opintopisteytettyjä (op, 1 opintopiste ECTS-järjestelmän mukaisesti vastaa 27h opiskelijan työtä) ja laajuudeltaan useimmiten 1-5 op. Aina MOOCit eivät kuitenkaan ole opintopisteytettyjä. Useimmat kansainvälisten alustojen MOOCit eivät vastaa minkään opintopistejärjestelmän laajuuksia, vaan niiden mitoitus voidaan ilmoittaa esimerkiksi minuutteina tai tunteina.

Opinnon mitoittaminen tarkoittaa sitä, että opettaja suunnittelee opinnon ja arvioi opiskelijan työmäärää
suhteessa määriteltyihin osaamistavoitteisiin ja vaadittaviin opintosuorituksiin. Laatimalla opinnolle mitoitus pyritään varmistamaan se, että opiskelijalle on varattu riittävän paljon aikaa osaamistavoitteiden saavuttamiseen.

Opinnon kuormittavuus puolestaan tarkoittaa opiskelijan opinnolla käyttämää aikaa ja hänen kokemustaan opinnon kuormittavuudesta. Opinnon mitoitus ja kuormittavuus on tärkeää pohtia kunnolla, sillä mitä pienempi opintopistemäärä, sen suurempi riski on ylimitoitukselle, joka puolestaan lisää opiskelijan kuormittavuuden kokemusta. On myös tärkeää huomioida kuormittavuuden kokemus ja sen yksilölliset vaihtelut pedagogisia valintoja tehdessä.

Tutustu nyt mitoitukseen ja kuormittavuuteen opettajan ja opiskelijan näkökulmista sekä xMOOCin ja cMOOCin näkökulmista.

Opiskelija:
Opinnon mitoitus auttaa opiskelijaa hahmottamaan, kuinka paljon aikaa opinnon suorittamiseen tulisi varata aikaa. Opinto voi kuormittaa eri opiskelijoita eri tavoin ja opinnon mitoitus ei aina välttämättä vastaa opiskelijan kuormittavuuden kokemusta. Voi siis olla, että opinnon mitoitus on suurimman osan opiskelijoista mielestä kunnossa, mutta silti joku opiskelija voi kokea opinnon liian kuormittavaksi tai toisin päin, eli suurin osa opiskelijoista kokee opinnon kuormittavaksi, mutta joku opiskelija voi pitää opintoa täysin sopivana kuormittavuudeltaan. Opiskelijan kuormittavuuden kokemusta lisää muun muassa se, että opinnon työmäärä kasautuu, opinnon tehtävät edellyttävät pikkutarkkaa ja yksityiskohtaista muistamista, osaamistavoitteet ovat epäselvät tai se, että opiskelija ei koe voivansa vaikuttaa omaan oppimiseensa riittävästi. Sen sijaan tasaisemmin rytmitetty MOOC-opinto, jossa oppimateriaali muodostaa mielekkäitä kokonaisuuksia, osaamistavoitteet ovat selkeät ja konkreettiset ja se, että opiskelija tuntee voivansa vaikuttaa omaan oppimiseensa vähentävät kuormittavuuden kokemusta.

Opettaja:

Opettajan tehtävä on mitoittaa opinto suhteessa opintopistemäärään ja asetettuihin osaamistavoitteisiin. On kuitenkin hyvä pitää mielessä, että ei ole yhtä oikeaa tapaa laatia opinnon mitoitusta. Usein mitoitus on opettajan "paras arvio" mitoituksesta perustuen hänen opetuskokemukseensa. Tärkeää on kuitenkin kerätä opiskelijoilta palautetta, jonka perusteella opinnon mitoitusta voi iteroida kohdalleen. Opettajien omaan arvioon perustuvan mitoituksen lisäksi korkeakouluilla voi olla käytössä mitoitusmalleja, joiden avulla opettaja voi suunnitella opinnon mitoitusta sopivaksi. Tämä on erityisen hyödyllistä silloin, kun opettajalla on vain vähän kokemusta verkko-opinnon suunnittelusta ja toteutuksesta. Opettaja voi myös vaikuttaa opiskelijan kuormittavuuden kokemukseen esimerkiksi tarjoamalla vaihtoehtoisia suoritustapoja, tarjoamalla kontekstin opittaville tiedoille ja taidoille esimeriksi sitomalla opittava asia käytännön esimerkkeihin, asettamalla selkeät ja realistiset tavoitteet opinnolle sekä rytmittämällä opiskelijan oppimisprosessia esimerkiksi asettamalla erilaisia pieniä välietappeja, jotta työmäärä ei pääse kasautumaan.

xMOOCien mitoituksessa huomioidaan niin sisältöön ja materiaaleihin perehtyminen kuin varsinaiset aktiviteetit ja testit tai tehtävät. Lisäksi itsenäisen työskentelyn vaatima aika tulee huomioida mitoituksessa, sillä oppiminen vaatii aikaa, jotta opiskeltu asia jäsentyy opiskelijan päässä. Kaikkea aikaa ei voi siis mitoittaa pelkästään materiaalien läpikäymiseen ja tehtäviin vaan on myös varattava aikaa "ajattelulle".

cMOOCien mitoituksessa huomioidaan, samalla tavalla kuin xMOOCeissa, sisältöön ja materiaaleihin perehtymiseen ja varsinaisiin aktiviteetteihin ja testeihin tai tehtäviin kuluva. Lisäksi varataan aikaa itsenäiselle opiskelulle sekä sosiaaliselle vuorovaikutukselle, yhteistyölle ja yhteiselle tiedonrakentelulle. cMOOCien mitoituksessa on huomioitava erityisesti se, että ryhmässä työskentely ja sosiaalinen vuorovaikutus vie usein enemmän aikaa kuin itsenäinen työskentely.

VINKKI

Laurea-ammattikorkeakoulussa on kehitetty mitoituslaskuri xMOOC-tyyppisille opinnoille opinnon mitoituksen arvioimista ja laskemista helpottamaan. Tutustu työkaluun:

Verkko-opintojen mitoitustyökalu xMOOC-tyyppisille opinnoille (Laurean MOOC-tiimi, CC BY-SA)

Helsingin yliopiston sivuilta puolestaan löytyy opintopistelaskuri, jolla voi arvioida mitoitusta hyvin monentyyppisten opintojen osalta. Tutustu työkaluun:

Opintopistelaskuri (HY)

Täydennä pedagogiseen käsikirjoitukseesi opinnon mitoitus ja laajuus.
- Kuinka laaja suunnittelemasi opinto on? Kuinka monta tuntia sen läpäiseminen vaatii? Mikä on sen laajuus opintopisteinä?
- Millaisista sisällöistä ja tehtävistä opinto koostuu? Kuinka kauan niiden käsitteleminen ja tekeminen vie aikaa?
- Kuinka syvällisesti osallistujan tulee tutustua sisältöihin? Onko tämä linjassa määriteltyjen osaamistavoitteiden kanssa?
- Onko osallistujalle varattu aikaa ajattelemiseen? Huomioi, että kaikkea aikaa ei tule käyttää aktiiviseen opiskeluun, vaan aikaa tulee varata ajattelulle ja reflektiolle, sillä ne tukevat ja helpottavat oppimista.

Lähteet

Kyndt, E., Dochy, F., Struyven, K., & Cascallar, E. 2011. The perception of workload and task complexity and its influence on students' approaches to learning: A study in higher education. European Journal of Psychology of Education 26(3), 393-415. DOI: 10.1007/s10212-010-0053-2

Kyndt, E., Berghmans, I., Dochy, F., & Bulckens, L. 2014. ‘Time is not enough.’ The workload in higher education: a student perspective. Higher Education Research & Development, 33(4), 684-698, DOI: 10.1080/07294360.2013.863839.

Kuva: Virve Pekkarinen, luotu hyödyntäen Adobe Express -työkalua.