Title: Miten tukea MOOCien rakentamista korkeakouluyhteisössä?
Course: DEMOtyötila: Digivisio MOOCin suunnittelu ja rakentaminen > Section: MOOC-opinnon ylläpito ja tukiprosessit

MOOCien rakentamisen kannustamisen peruspilari korkeakouluissa syntyy siitä, että korkeakoulu asettaa itselleen selkeät tavoitteet, rajapyykit ja päämäärät MOOCien tuottannosta koko organisaation tasolla. Toisin sanottuna, MOOCien toteuttamisen ja rakentamisen tueksi on syytä laatia koko organisaation läpileikkaava strategia, joka kannustaa ja ohjaa korkeakoulun opettajia suunnittelemaan ja toteuttamaan MOOC-kursseja.

strategian tehtävät

1. Luoda pitkäaikaiset tavoitteet MOOC-tuotannolle ja sen kehittämiselle.
2. Antaa MOOC-tuotannolle rahoituksen ja tuen raamit.
3. Antaa työkalut MOOC-tuotannon onnistumiseen.
4. Määritellä MOOC-tuotannon suuntaviivat ja keihäänkärkialueet.
5. Luoda mittarit onnistumisen arviointiin.
6. Poikkitieteellisyyden kasvattaminen oppimisessa ja opetuksessa.

Strategiatyö kannattaa usein aloittaa MOOC-kurssien pilotoinnista, jossa selviää, millaisia rakenteita ja tukiprosesseja MOOC-opinnon luominen tarvitsee. Pilotoinnin pääasiallinen tehtävä MOOCien tukiprosesseja tarkasteltaessa on pyrkiä selvittämään, miten jo olemassa olevia rakenteita pystytään käyttämään MOOCien ylläpidossa ja tukena, ja millaisia uusia MOOCeille spesifejä rakenteita täytyy mahdollisesti luoda, jotta korkeakoulussa tuotetut MOOCit olisivat laadukkaita ja menestyisivät oppimismarkkinoilla. Kaiken tuotannon ei toki tarvitse olla suunnattu avoimille markkinoille, mutta pilotointia tehdessä on syytä kiinnittää huomiota erityisesti skaalautuvuuteen ja sen mahdollisuuksiin ja haasteisiin. MOOCeja pilotoidessa tukiprosessien ja ylläpidon näkökulmasta onkin syytä kiinnittää huomiota seuraaviin asioihin.

Skaalautuvuus: opintojen tukiprosessien rakentaminen on syytä lähteä siitä ajatuksesta, että kurssilla voi olla yli 10 000 opiskelijaa. Tukiprosesseja voidaan luonnollisesti toteuttaa vain rajallisesti, joten on syytä pohtia ja kerätä ideoita siitä, missä ja miten paljon tukiprosessityötä voidaan automatisoida ja mitkä ovat tulevat pullonkaulat. Tällaisia paikkoja ovat usein ilmoittautumiset, opintopisteiden kirjaaminen ja muut opintohallinnon tehtävät.
Tukipalveluiden saavutettavuus: asioita pilotoidessa on syytä kiinnittää huomiota siihen, pääsevätkö opettajat todella käsiksi tukipalveluihin ja niiden tarjoamaan apuun prosessin aikana. Samalla on hyvä selvittää, mitkä tukitoimet ja -prosessit ovat jo olemassa, mutta eivät MOOC-käytössä. MOOC-työstä voi tulla opettajalla todella raskas prosessi, mikäli tukipalveluiden ja opettajan välinen porras on korkea.
Opiskelijoiden ohjaus ja oppimisanalytiikka: pilotoinnissa on erinomainen tilaisuus tarkkailla opiskelijoiden etenemistä ja näiden kohtaamia sudenkuoppia MOOC-kurssilla oppimisanalytiikan avulla. Saatu analytiikka on tärkeää tukiprosessien kehittämisen, etenkin ohjauksen ja pedagogisen suunnittelun, näkökulmasta. Analytiikkaa keräämällä pystytään tukemaan myös tulevaisuudessa opettajia välttämään samoja ongelmakohtia MOOC-kursseja luodessa.
Mallipohjat ja -esimerkit: millaisia mallipohjia MOOC-kurssien pilotointiesimerkkien kautta saadaan luotua esimerkiksi oppimisympäristön toteuttamiseen, opiskelijoiden ilmoittautumiseen ja suoritusten kirjaamiseen, palautteenkeruuseen tai oppimisanalytiikan keräämiseen. Näistä kaikista on hyötyä myöhemmin uusia opintoja suunnitellessa ja olemassa olevia MOOC-kursseja kehittäessä.
MOOC-yksiköt: tarvitaanko pilotin perusteella MOOC-tuelle kokonaista yksikköä tai laajempaa koordinointia, jotta opettajat saavat tarvitsemansa avun MOOC-toteutusten luomiseen.

Esimerkki:

MOOC-tuotantoprosessin strategiaa suunnitellessa kannattaa esimerkiksi perehtyä Liegen yliopiston P.E.P.I.T.E-tuotantomalliin. Mallia on kehitetty osana opettajien koulutusta, jossa pyrkimyksenä oli kouluttaa opettajia tuottamaan MOOC-kursseja paremmin. Mallin ydinviesti on se, että MOOC-kurssin kehitys koostuu kuudesta vaiheesta, jotka ovat

PEPITE-tuotantoprosessi

Valmistelu (Preparation): Opettajat laativat MOOC-kurssin opetussuunnitelman, ottaen huomioon olemassa olevat kurssit ja kilpailevat MOOC-kurssit välttääkseen päällekkäisyyksiä. Opettajat myös määrittelevät kohdeyleisönsä.

Laadinta (Elaboration): LOpettajat kirjoittavat pedagogisen käsikirjoituksen sisällölle ja tuottavat sisällön.

Tuotanto (Production): Opettajat ovat mukana videoiden editoinnissa ja korjaavat tai lisäävät elementtejä. He suunnittelevat myös sopivia oppimistehtäviä.

Toteutus (Implementation): Opettajat rakentavat sisällöt verkkoalustalle.

Välittäminen (Transmission): Opettajat auttavat ja ohjaavat osallistujia MOOC-kurssin aikana.

Arviointi (Evaluation): Opettajat lähettävät todistukset ja analysoivat MOOC-kurssin suorituksen kehittääkseen seuraavaa toteutuskertaa.

Voit lukea lisää P.E.P.I.T.E-strategiasta Liegen yliopiston verkkosivuilta asiaa käsittelevästä artikkelista: Designing a MOOC - A new channel fort teacher professional development?

Pilotoinnin yhteydessä on myös syytä alkaa pohtimaan MOOC-tuotannon erilaisia skenaarioita, jotka vaikuttavat MOOCien ylläpitoon ja tukiprosesseihin. Tukiprosessien suunnittelu hyötyy skenaariotyöstä monin tavoin. Ensinnäkin se auttaa määrittämään, millaisia tukiprosesseja tarvitaan eri tilanteissa, mikä mahdollistaa resurssien tehokkaan jakamisen ja varmistaa, että tukiprosessit ovat riittäviä ja toimivia. Skenaariotyö auttaa myös asettamaan selkeät tavoitteet ja mittarit, joiden avulla voidaan arvioida MOOCin menestystä. Tämä tekee tavoitteiden saavuttamisesta helpompaa ja mitattavampaa.

Skenaarioita kannattaa suunnitella neljällä eri akselilla ja niiden avulla kannattaa tuottaa useampi tuotantomalli, jotta selviää, millaista tukea erilaiset skenaariot ja tuotantomallit tuottavat MOOC-kurssin rakentamiseen ja suunnitteluun.

MOOC-tuki- ja tuotantoprosessien skenaariotyön neljä akselia:

Opiskelijamäärä | Rahoitus | Tuotantolaatu | Resurssit
Opiskelijamäärä vaikuttaa tiedossa olevaan kirjaustyöhön sekä skaalautuvuuden hahmottamiseen ja muotoiluun. Skenaarioissa määritellään, kuinka monta opiskelijaa kurssille odotetaan. Tämä vaikuttaa esimerkiksi kurssin markkinointiin ja teknisiin resursseihin, kuten palvelinkapasiteettiin. | Skenaariossa pohditaan sitä, mistä eri tekijöistä MOOCin rahoitus koostuu. Tähdätäänkö ansaintaan opintopisteiden kautta, pyritäänkö hakemaan pilotti- tai säätiörahoitusa tai esimerkiksi rahoitusta täydennyskoulutuksen tuottamiseen. Eri skenaariot voivat perustua erilaisiin rahoitusmalleihin. Esimerkiksi jotkut MOOCit voivat saada tukea julkisista varoista, kun taas toiset voivat olla maksullisia tai perustua sponsorointiin. | MOOCin tuotantolaatu vaikuttaa merkittävästi siihen, millaisia tukitoimia opettajalla tulee olla käytössään kurssia suunnitellessa ja teknisesti sekä visuaalisesti toteuttaessa. Skenaarioissa voidaan asettaa tavoitteita tuotantolaadulle, kuten videoiden tuotantoarvolle ja interaktiivisten elementtien laadulle. Korkealaatuiset tuotannot vaativat enemmän resursseja ja aikaa. | Resurssit määrittelevät MOOCin teossa paljon. Korkeakoulu saattaa esimerkiksi tarvita MOOC-erityisasiantuntijoita, digipedagogisia osaajia, mediantuottajia ja teknologiaosaamista laadukkaan MOOCin rakentamiseen. Skenaariotyötä tehdessä onkin siis hyvä huomioda, miten erilaiset resurssit vaikuttavat mahdollisuuksiin kehittää ja tuottaa laadukkaita MOOC-kursseja.
Esimerkki: Skenaariossa tähdätään siihen, että ensimmäisen tuotantovuoden aikana kurssille löytää 500 opiskelijaa, joista 14-17 % suorittaa kurssin loppuun. Tavoite seuraavan kolmen vuoden aikana on kasvattaa kolmeentuhanteen opiskelijana ja säilyttää suoritusprosentti yli kymmenessä prosentissa. | Esimerkki: Skenaariossa MOOC-kurssi rahoitetaan säätiöltä saaduilla varoilla, jolloin suunnittelu ja rakentaminen tehdään yhden lukuvuoden aikana. Rahoitusta on saatu opettajan palkkaan, käännösohjelman lisenssiin ja pedagogisen asiantuntijan 15 % työpanokseen. | Esimerkki: Skenaariossa esitetään, että tuotantolaatu olisi tavallista laadukkaampi toteutus verrattuna normaaliin päivätoteutukseen, joka toteutetaan verkossa. Sisällöntuotannossa ei kuitenkaan hyödynnetä ammattigraafikoita ja oppimateriaali tuotetaan itse, samoin videot. | Esimerkki: Skenaariossa kaavaillaan asiantuntijoita käytettävän jo olemassa olevien palveluiden puitteissa. Näitä palveluita ovat pedagoginen neuvonta ja opintohallinnon tarjoamat palvelut opinnon suunnittelussa ja sijoittamisessa OPSiin.

Skenaariotyö mahdollistaa tukiprosessien jatkuvan arvioinnin ja parantamisen, mikä auttaa tunnistamaan kehityskohteita ja tekemään tarvittavia muutoksia seuraavia MOOC-kursseja varten.

Korkeakoulu:

Korkeakoulu laatii MOOC-strategian, jonka ohjaamana MOOCeja toteutetaan laadukkaasti korkeakoulussa. Korkeakoulu laatii skenaariot siitä, millaisia MOOC-kursseja sen huomassa pyritään luomaan ja asettaa näille eri skenaarioille mitattavat tavoitteet ja onnistumisen kriteerit.

Opettaja:

Opettaja osallistuu aktiivisesti tarjottuun lisäkoulutukseen ja mahdollisiin MOOC-pilotointeihin. Opettaja ottaa selvää saatavilla olevista tukipalveluista ja sitoutuu korkeakoulun MOOC-strategiaan. Opettaja toimii samalla myös jäänmurtajana uusein MOOC-kurssien laatimisessa.

Täydennä pedagogiseen käsikirjoitukseesi MOOC-opinnon ylläpito ja tuki. Ota huomioon ainakin seuraavat asiat.
- Onko korkeakoulussani MOOC-strategiaa tai skenaarioita erilaisille MOOC-tyypeille (xMOOC, cMOOc, SOOC jne)?
- Millaisia skenaarioita voin rakentaa MOOCini ympärille? Miten nämä skenaariot vaikuttavat kykyyni ja tarpeisiini rakentaa MOOCeja?
- Millaisia korkeakouluprosesseja (OPS-asiat, opintopisteytys, ilmoittautuminen) minun tulee huomioida MOOC-opintoani ylläpitäessäni ja kehittäessäni?
- Miten varmistan, että MOOC-kurssini löytää kohderyhmänsä ja millaista tukea on saatavilla tähän?

Lähteet

Liegen yliopisto artikkelista: Designing a MOOC - A new channel fort teacher professional development?

Oulun yliopiston MOOC-skenaario ja -strategiatyön materiaalit.